# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El fort impacte econòmic de la guerra a Ucraïna ha portat el Banc d'Espanya a revisar a la baixa la seva previsió de creixement per a aquest any. Tot i la incertesa actual, calculen que el PIB creixerà un 4,5% aquest any, 9 dècimes menys del que havien previst. I, per tant, no es recuperaran els nivells prepandèmia fins al tercer trimestre del 2023.

L'economia espanyola està menys exposada que d'altres, però es veu afectada per l' encariment dels preus de l'energia, que impacten de ple en la cistella de la compra i en el consum de les llars.

Segons aquest organisme, els preus pujaran amb força el segon trimestre i després es podrien desaccelerar. Tot i això, de preveure un IPC del 3,7% el 2022 passa al 7,5%, mentre que per al 2023 i 2024 espera una estabilització, amb un 2% i un 1,6%, respectivament.

Les projeccions del Banc d'Espanya no incorporen encara l'impacte que podria tenir la limitació del preu del gas que proposen Espanya i Portugal per abaratir la factura de l'electricitat, perquè encara no s'ha concretat.

La resta de mesures contra la inflació, creuen, permetran controlar-la, però fins a finals de 2023 no preveuen que es pugui tornar a situar al voltant del 2%.

Aquest elevat nivell farà que la capacitat de compra de les llars amb menys ingressos es vegi fortament ressentida. Les taxes d'estalvi d'aquestes llars són més reduïdes i, segons el Banc d'Espanya, no disposen de marge per esmorteir l'efecte de l'augment de la factura energètica sense ajustar a la baixa el consum d'altres béns i serveis.

L'organisme també revisa la seva previsió de reducció de l'atur. Considera que aquest any tancarà encara per sobre del 14% (14,2%) i l'any que ve ja se situarà en el 12,9%.

El Banc d'Espanya reconeix que la invasió russa d'Ucraïna ha provocat una pertorbació "molt severa" a l'economia, però demana cautela perquè la duració i la intensitat del conflicte estan sotmeses a una "gran incertesa". La resposta que es doni des dels governs, amb polítiques econòmiques adequades, hi tindrà molt a veure.

Adverteix, en aquest sentit, que una hipotètica disminució o un tall del subministrament de gas rus a Europa tindria efectes molt negatius sobre l'activitat econòmica al continent, per la dificultat de trobar alternatives ràpides a aquest combustible fòssil.

# data[].attributes.attachment_link.title
El Banc d'Espanya pronostica que els preus pujaran amb força el segon trimestre

# data[].attributes.attachment_link.description
El fort impacte econòmic de la guerra a Ucraïna ha portat el Banc d'Espanya a revisar a la baixa la seva previsió de creixement per a aquest any. Tot i la incertesa actual, calculen que el PIB creixerà un 4,5% aquest any, 9 dècimes menys del que havien previst.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La inflació s'ha enfilat el març a un nivell que no es veia des del maig del 1985. Els preus han pujat un 9,8% respecte al mateix mes de l'any passat.

Això són 2,2 punts més que la taxa registrada al febrer, que va ser del 7,6%, segons les dades avançades de l' Institut Nacional d'Estadística (INE).

L'augment respon a les pujades generalitzades en la majoria d'àmbits, sobretot de l' electricitat, els carburants i els aliments.

La guerra a Ucraïna ha agreujat l'increment de preus, que ja anaven pujant des de feia mesos.

# data[].attributes.attachment_link.title
L'IPC es dispara al març fins al 9,8%, la taxa més alta des del 1985

# data[].attributes.attachment_link.description
La inflació s'ha enfilat el març a un nivell que no es veia des del maig del 1985. Els preus han pujat un 9,8% respecte al mateix mes de l'any passat. Això són 2,2 punts més que la taxa registrada al febrer, que va ser del 7,6%, segons les dades avançades de l' Institut Nacional d'Estadística (INE).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Finlàndia continua liderant el rànquing de països més feliços del món, que publiquen cada any les Nacions Unides i que ha arribat a la desena edició. És el cinquè any que Finlàndia es manté al capdavant de la llista, seguida de Dinamarca i Islàndia.

En general, els països nòrdics tenen bones puntuacions, amb Suècia al número 7 i Noruega al 8.

L'informe el fa l'empresa Gallup a partir d' enquestes a persones de 146 països, i combina la percepció de felicitat que tenen amb dades com el PIB per càpita, l'esperança de vida saludable, el suport social quan hi ha problemes, la corrupció o la llibertat per prendre decisions clau a la vida.

Espanya ha passat en un any del número 27 al 29, darrere de Romania i abans de l'Uruguai.

Aquest són els deu primer llocs del rànquing:

La infelicitat de la guerra

L'Afganistan torna a ser el país més infeliç, darrere de Ruanda, Zimbàbue i el Líban. L'Afganistan és "un clar recordatori del dany material i immaterial que causa la guerra", segons ha dit Jan-Emmanuel De Neve, un dels autors d'aquest informe.

L'anàlisi s'ha tancat abans de la guerra d' Ucraïna, un país que l'any passat ocupava la posició 98 del rànquing. Rússia és el número 80.

L'Afganistan és el país més infeliç a la llista que publica Nacions Unides (Pixabay/Army Amber)

L'informe té molt present la pandèmia. En conjunt, la satisfacció vital ha baixat entre els joves, mentre que ha augmentat per als més grans de 60 anys.

Hi ha més preocupació i estrès que abans de la covid, però en el segon any s'ha suavitzat: el 2020 va augmentar un 8% global i el 2021 un 4%.

En positiu, el canvi més destacable que marca l'informe és "el repunt global de la benevolència".

Es valora la disposició de la comunitat a ajudar els altres en moments de necessitat.

"Ha augmentat la proporció de persones que donen diners per a caritat, ajuden a desconeguts i fan treballs voluntaris a tot el món", afegeix l'estudi. Són els tres elements que es mesuren, i tots han crescut.

# data[].attributes.attachment_link.title
Finlàndia lidera de nou el rànquing de països més feliços, amb més generositat global

# data[].attributes.attachment_link.description
Finlàndia continua liderant el rànquing de països més feliços del món, que publiquen cada any les Nacions Unides i que ha arribat a la desena edició. És el cinquè any que Finlàndia es manté al capdavant de la llista , seguida de Dinamarca i Islàndia.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gasoil a preu de gasolina: per què el mercat s’ha capgirat

# data[].attributes.attachment_link.description
Rússia proveeix Espanya de productes com ara gasoils o querosè per aviació

# data[].attributes.headline
El BCE accelera la retirada d'estímuls i obre la porta a apujar els tipus d'interès

# data[].attributes.subject
El BCE accelera la retirada d'estímuls i obre la porta a apujar els tipus d'interès

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El Banc Central Europeu accelera la retirada d'estímuls a l'economia, davant la constatació que la guerra a Ucraïna portarà més inflació a la zona euro. L'organisme ha anunciat que deixarà de comprar deute més aviat del previst, i això avança també la possibilitat de pujades dels tipus d'interès durant la segona meitat d'aquest any o principis del que ve.

El BCE havia d'elegir entre la por d'una possible recessió econòmica o el temor als preus disparats. I, de moment, sembla que li preocupa més la inflació, que ja era un maldecap seriós molt abans, fins i tot, de la invasió d'Ucraïna.

És per això que començarà a tancar l'aixeta més aviat del previst. Bona part dels estímuls per a la pandèmia s'acaben aquest març, i la resta, segurament, aquest juny. Després, es podrien plantejar apujar els tipus d'interès, sense un calendari concret. Christine Lagarde, presidenta Banc Central Europeu, no ha volgut lligar-se de mans i peus:

"Quan diem 'un temps després', vol dir que pot ser una setmana després o mesos més tard. L'horitzó temporal no importa tant com les dades."

Christine Lagarde, aquest dijous (Daniel Roland / Reuters)

És a dir, només ajornaran una pujada de tipus d'interès si la inflació afluixa. Amb una guerra a Europa, l'últim que hauria volgut el BCE és pitjar el pedal del fre, perquè no sigui dit que provoca una crisi econòmica.

Però creu que ha arribat el moment de fer-ho, després d'anys de barra lliure que han sostingut l'economia; però, de retruc, han alimentat bombolles de preus de tota mena: financeres, immobiliàries i de matèries primeres. No només aquí. Als Estats Units, la inflació ja arriba al 7,9%.

# data[].attributes.attachment_link.title
El BCE accelera la retirada d'estímuls i obre la porta a apujar els tipus d'interès

# data[].attributes.attachment_link.description
El Banc Central Europeu accelera la retirada d'estímuls a l'economia, davant la constatació que la guerra a Ucraïna portarà més inflació a la zona euro. L'organisme ha anunciat que deixarà de comprar deute més aviat del previst, i això avança també la possibilitat de pujades dels tipus d'interès durant la segona meitat d'aquest any o principis del que ve.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les comercialitzadores petites i independents ja estan començant a suspendre les noves contractacions. Han deixat d'acceptar clients, almenys de manera temporal, veient com el preu de la llum segueix en xifres mai vistes.

Aquest divendres es pagarà a 284,58 euros el megawatt hora, s'ha frenat respecte als últims dies, però continuen sent preus prohibitius que ja han comportat les primeres conseqüències.

Des de dilluns qualsevol que vulgui contractar la llum o el gas amb Catllum veurà que no pot acabar el procés, perquè no admeten nous clients. "A causa de l'actual fluctuació de preus de la llum i el gas", expliquen a la web, "el servei de contractació es troba parat temporalment".

Un missatge similar és també el que des d'aquest dimecres al vespre es pot trobar a la web de Som Energia, que expliquen que "actualment tampoc poden acceptar noves contractacions d'electricitat".

Aquests en són només dos exemples, però són moltes més les petites comercialitzadores que s'han vist obligades a fer el mateix, i és que ara guanyar clients, lluny de generar-los beneficis, els costa diners. Ho explica Eduard Quintana, que és membre de l'equip elèctric Som Energia:

"Cada nou contracte que ens entrava ens posava en una situació de molt d'estrès de tresoreria. Has de comprar energia a un preu molt volàtil, has d'avançar uns avals i no podràs cobrar fins al cap d'un temps."

És molt probable, assegura Quintana, que el preu a què estan venent ara un nou contracte no els cobrís els costos. En aquesta línia, Pere Gran, que és gerent de Cat Gas, explica que el problema és que un cop firmat el contracte cal mantenir les tarifes:

"Tu feies un contracte i la CNMC t'obligava a aguantar durant un any aquest preu. Posaves avui un preu i l'endemà t'havia pujat un 30%, però és que al dia següent tornava a pujar. Això era una aberració, i per això no contractem res."

Segons Josep Graell, que és director d'operacions de Trebol Energía, les pèrdues poden arribar a ser molt altes:

"La volatilitat que hi ha avui en dia fa que donis un preu i al cap de tres hores hi estiguis no només perdent, sinó perdent molts diners: el que havies de guanyar en dos o tres anys."

Les grans elèctriques aguanten

A l'altra cara de la moneda, les grans elèctriques, amb prou múscul financer i amb una pota ficada també a les plantes de generació. Pere Gran, de Catgas, explica que aquestes empreses"tenen tota l'energia. Són productors, la tenen barata, tenen hidràuliques, nuclears o eòliques i poden vendre al preu que els sembla".

Josep Graell, de Tebol Energía, adverteix que"les grans comercialitzadores històriques estan recuperant tota la quota de mercat que havien perdut durant 10 anys i que totes les petites no poden aguantar". Per això, assegura, "hi haurà molta menys competència i els marges tornaran a créixer, seran com fa 10 anys".

Les comercialitzadores independents han de jugar, ara més que mai, la carta del servei al client.

# data[].attributes.attachment_link.title
Petites elèctriques s'han de blindar pel preu disparat de la llum i ja no agafen clients

# data[].attributes.attachment_link.description
Les comercialitzadores petites i independents ja estan començant a suspendre les noves contractacions. Han deixat d'acceptar clients, almenys de manera temporal, veient com el preu de la llum segueix en xifres mai vistes. Aquest divendres es pagarà a 284,58 euros el megawatt hora, s'ha frenat respecte als últims dies, però continuen sent preus prohibitius que ja han comportat les primeres conseqüències.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'índex de preus de consum (IPC) va pujar un 0,8% al febrer en relació al gener, quan va haver-hi una lleu frenada. Ara, a tot Espanya ha pujat 1,5 punts en la taxa interanual i s'ha situat en el 7,6%. És la taxa més alta des del desembre del 1986; és a dir, fa gairebé 36 anys.

La inflació ha quedat dues dècimes per sobre de l'estimació avançada per l'Institut Nacional d'Estadística (INE) fa dues setmanes, una tendència que és poc habitual, segons els experts. Està a 1,5 punts per sobre de la dada interanual del gener.

A Catalunya, la taxa interanual s'ha situat en el 7,4%, més d'un punt i mig per sobre que al gener (5,9%). Es tracta de la variació més alta de la sèrie, que comença a comptar el 2002.

La pujada es deu als preus de l' electricitat. També té a veure amb l'increment dels preus de la restauració, l'encariment del gasoil per a calefacció, dels carburants, els automòbils i d' alguns aliments, com llegums i hortalisses, llet, formatge, ous, pa i cereals.

Les noves dades a l'alça les ha publicat aquest divendres l'INE. Amb la dada ja consolidada de l'IPC interanual, s'encadena la quinzena taxa positiva consecutiva i se sumen tres mesos seguits en taxes superiors al 6%, nivells que no es veien en tres dècades.

La crisi energètica derivada de la invasió russa d'Ucraïna també s'està notant.

En l'últim any, la calefacció, l'enllumenat i la distribució d'aigua s'han encarit un 51,7%; els olis i greixos han elevat els preus un 28,1% i el transport personal és un 13,3% més car pel cost més elevat dels carburants.

Sense tenir en compte la rebaixa de l'impost especial sobre l'electricitat i les variacions sobre altres impostos, l'IPC interanual va arribar al febrer al 8,5%, nou dècimes més que la taxa general del 7,6%.

Així ho reflecteix l'IPC en impostos constants que l'INE també publica en el marc d'aquesta estadística.

# data[].attributes.attachment_link.title
L'IPC es dispara fins al 7,6% al febrer, la taxa més alta en 36 anys: què s'apuja més?

# data[].attributes.attachment_link.description
L'índex de preus de consum (IPC) va pujar un 0,8% al febrer en relació al gener, quan va haver-hi una lleu frenada. Ara, a tot Espanya ha pujat 1,5 punts en la taxa interanual i s'ha situat en el 7,6%. És la taxa més alta des del desembre del 1986; és a dir, fa gairebé 36 anys.