# data[].attributes.headline
Nastanak Države Slovenaca, Hrvata i Srba 29. listopada 1918. godine

# data[].attributes.subject
Nastanak Države Slovenaca, Hrvata i Srba 29. listopada 1918. godine

# data[].attributes.body
29. listopada 1918. godine proglašena je Država Slovenaca, Hrvata i Srba. Tada je Hrvatski sabor raskinuo sve veze s Austro-Ugarskom, te je sabor svoje ovlasti prenio na Narodno vijeće SHS. Na čelu Narodnog vijeća nalazio se političar Anton Korošec.

# data[].attributes.headline
1. prosinca 1918. godine proglašena Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca

# data[].attributes.subject
1. prosinca 1918. godine proglašena Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca

# data[].attributes.body
Aleksandar Karađorđević 1. prosinca 1918. godine proglasio je ujedinjenje Države Slovenaca,Hrvata i Srba s Kraljevinom Srbijom u Kraljevstvo Srba,Hrvata i Slovenaca. Novonastala država nije bila organizirana federativno već centralistički, zbog takvog ujedinjenja javila su se prva nezadovoljstva, Stranka prava izjavila je da hrvatski narod nitko niti nije pitao slažu li se s takvim ujedinjenjem ili ne, zahtijevali su okupljanjem Hrvatskog sabora no on više nije sazivan. Posljedice stvaranja Kraljevine SHS su bile prosinačke žrtve.

# data[].attributes.headline
Vidovdanski ustav - 28. lipanj 1921. godina

# data[].attributes.subject
Vidovdanski ustav - 28. lipanj 1921. godina

# data[].attributes.body
Vidovdanski ustav izglasan 28. lipnja 1921. godine kao prvi ustav Kraljevine SHS. Izglasan je natpolovičnom većinom suprotno odredbama Krfske deklaracije. Neke od obilježja ustava su da je centralizam posebno istaknut, državni grb sklopljen je od srpskog, hrvatskog i slovenskog grba, službeni je jezik po ustavu srpsko-hrvatsko-slovenski jezik, zakonodavnu vlast imaju i skupština i kralj. Neke od Kraljevih ustavnih ovlasti su da raspisuje izbore te da ih zaključuje i raspušta, kralj ima pravo pomilovanja, on može dosuđenu kaznu oprostiti, smanjiti ili ublažiti. Neke odredbe ustava dale su mu gotovo neograničenu vlast.

# data[].attributes.headline
Izbori za Narodnu skupštinu - 1923. godine

# data[].attributes.subject
Izbori za Narodnu skupštinu - 1923. godine

# data[].attributes.body
Prije izbora za Narodnu skupštinu 1923. godine Stjepan Radić okuplja protivnike nametnutog centralizma u Hrvatski blok. Hrvatska republikanska seljačka stranka na izborima je dobila 69 mandata i 474000 glasova

# data[].attributes.headline
Atentat na hrvatske zastupnike u Narodnoj skupštini - 20. lipanj 1928. godine

# data[].attributes.subject
Atentat na hrvatske zastupnike u Narodnoj skupštini - 20. lipanj 1928. godine

# data[].attributes.body
20. lipnja 1928. godine u Beogradu izvršen je atentat na hrvatske zastupnike u Narodnoj skupštini, zastupnik Radikalne stranke Puniša Račić pucao je u hrvatske zastupnike. Ubio je Paula Radića i Đuru Basaričeka, a ranio je Ivana Granđu, Ivana Pernara i Stjepana Radića .

# data[].attributes.headline
Šestosiječanjska diktatura - 6. siječanj 1929. godine

# data[].attributes.subject
Šestosiječanjska diktatura - 6. siječanj 1929. godine

# data[].attributes.body
Šestosiječanjska diktatura je naziv za razdoblje diktature kralja Aleksandra Karađorđevića. Nastala je 6. siječnja 1929. godine , kraljevim državnim udarom i objavom manifesta o ukidanju Vidovdanskog ustava. Zabranjen je rad svih političkih stranaka, zakonom o nazivu i podjeli Kraljevine država je nazvana Jugoslavija i podjeljena je na devet banovina. Kraj diktature bio je 3. prosinca 1931. godine.

# data[].attributes.body
Ustaša je Hrvatska revolucionarna organizacija, fašističkog tipa, koja je krenula djelovati nakon proglašenja diktature kralja Aleksandra Karađorđevića. Cilj te organizacije je stvaranje teritorijalno proširenje hrvatske i rušenje Kraljevine Jugoslavije. Organizaciju Ustaša utemeljio je Ante Pavelić u Italiji. No ukinuta je.

# data[].attributes.headline
Oktroirani ustav - 3. rujna 1931. godine 

# data[].attributes.subject
Oktroirani ustav - 3. rujna 1931. godine 

# data[].attributes.body
Oktroirani ustav je ustav neke države koji nije demokratski donesen, već ga je nametnuo diktator ili monarh. Oktroirani ustav je proglasio kralj Aleksandar Karađorđević. Tim ustavom prekinuto je razdoblje Šestosiječanjske diktature uvedene 6. siječnja 1929. godine. No većinom se ništa nije promijenilo, politički režim zadržao je sva svojstva diktature.

# data[].attributes.headline
Atentat na kralja Aleksandra Karađorđevića - 9. listopada 1934. godine

# data[].attributes.subject
Atentat na kralja Aleksandra Karađorđevića - 9. listopada 1934. godine

# data[].attributes.body
Atentat na kralja Aleksandra dogodio se 9. listopada 1934. godine ,prilikom njegovog službenog posjeta Francuskoj, u Marseilleu. Atentator, Vlado Černozemski ubio je kralja Aleksandra sa revolverom, ispalio je par hitaca u pravcu kralja. Rane koje su bile nanesene su bile smrtonosne te kralj nije uspio preživjeti.

# data[].attributes.attachment_link.title
ATENTAT U  MARSEILLEU 1934 - kako je došlo do ubojstvo kralja Aleksandra - dokumentarni film

# data[].attributes.headline
Sporazum Cvetković-Maček - 26. kolovoza 1939. godine

# data[].attributes.subject
Sporazum Cvetković-Maček - 26. kolovoza 1939. godine

# data[].attributes.body
Sporazum Cvetković-Maček sklopili su predsjednik vlade Dragiša Cvetković i predsjednik SDK-a Vladko Maček. Sporazumom je nastala Banovina Hrvatska.