# data[].attributes.body
Rigsdagen:

siden 1953 har danmark kun en valgforsamling, nemlig folketinget.
Fra 1849-1953 var der 2 forsamlinger, som hed folketinget og landstinget samlet blev det kaldt Rigsdagen.

Samfund under udvikling:

i halvdelen af 1800-tallet, begynde flere folk at flytte til byen for at at arbejde. det blev nødvendig at kunne læse og skrive, fordi de manglede mennesker med  en uddannelse, og  flere kvinder kom på arbejdets market.

# data[].attributes.body
efter hånden har kvinder krævet i flere rettigheder siden 1871 blev kvindesomfundet oprettet. i første omgang var det ikke kvindernes valgret kvinderne kæmpet for at forbedre kvindernes retsstilling i familien, og at kvinder fik ret tillat tage en uddannelse og bleve ansat i det offentlig. nogle kvinder synes ikke, at dansk kvindesamfund arbejde nok for sagen.

# data[].attributes.body
Dansk kvindesamfund:

- kvinder fik ret til at tage en uddannelse
-Og blive ansat i det offentlige.
-  kvinderne i 1871 oprettede foreninger som Kvindelig Fremskridtsforening

# data[].attributes.body
Forskellige rettigheder :
I 1915 fik kvinder valgret. det var et stort skridt på vej mod ligestilling mellem kønene.  Grundloven fra 1849 gav ikke kvinder stemmeret. kun mænd der var ustraffede der var fyldt 30 år havde deres eget hus. Mænd der har fået fattighjælp som de ikke havde betalt tilbage måtte heller ikke stemme. Havde manden været i fængsel, mistede han også sin valgret . i vores årtier synes folk at det var mærkeligt at mænd og kvinder ikke var ligestillede .  Men dengang var det ikke et spørgsmål, der blev diskuteret af særligt mange. i mange hundrede år har mænd haft magten

# data[].attributes.body
Hele pointen ved Dansk Kvindesamfund er at i 1871 kæmpede de for at få arbejde i det offentlige samfund. de har i alt lavet 2 foreninger som der gik ud på at forbedre deres retsstiling i både familien og uddannelse

# data[].attributes.body
ligestilling i dag
Regeringen har forspildt chancen og svigtet fatalt, når det gælder ligestillingen mellem kønnene.

Forrige år fik vi en andenplads som det næstmest ligestillede land i EU. Vi er helt oppe i toppen blandt de bedste på ligestillingsområdet på hele kloden.

# data[].attributes.body
Nogle anklager regeringen for ikke at gøre nok for ligestilling. Mens ligestillings ministeren forsvare og siger at Danmark forrige år fik en andenplads som det næstmest ligestillede lande i EU.
Emma & Sille😊

# data[].attributes.body
Dansk Kvindesamfund
hele princippet i artiklen er at kvinder laver foreninger om at få rettigheder. De lavede ialt 3 foreninger som hed : Dansk kvindesamfund, Kvindelig fremskridtsforening og  Kvindelig Valgretsforening.
Dansk Kvindesamfund blev oprettet i 1871.
kvinders valgret, foreningen arbejde på at få retsstilling i familien.

# data[].attributes.body
Forskllige retigheder
Den 5 juni 1915 var der et valgretsoptog hvor mere en 10,000 kvinder deltog. De gik en tur gennem KBH for at fejre vedtagelsen af den nye grundlov.
i 1849 havde kvinderne ikke stemmeret. fordi det stod i grundloven.
Tværtimod måtte mænd der var fyldt 30 år og havde fuldført visse regler måtte stemme.
hvis en mand havde været i fængsel måtte han ikke stemme.
Dengang var det ikke mærkeligt at mænd havde flere retigheder end kvinder, men når vi kigger tilbage på det idag synes vi at det var uaceptabelt.

# data[].attributes.body
- kvinder fik ret til at tage en uddannelse
-Og blive ansat i det offentlige.
-  kvinderne i 1871 oprettede foreninger som Kvindelig Fremskridtsforening

# data[].attributes.body
kvinderne krævet flere rettigheder. De blev fremført af dansk kvindesamfund   i 1871.
kvinderne fik ret til at få en uddannelse og arbejde i det offentlige. Nogle kvinder var utilfreds med dansk kvindesamfund, og mente at de ikke gjorde nok. i starten   koncentrerede foreningen sig ikke om kvinders valgret, istedet arbejdede de med at forbedre rest
stilling i familien.

# data[].attributes.body
rigsdagen:
der var kun et parti der lavet lovene.
efter det kom der to partier der lavet loven

samfund under udvikling
flere mennesker flutter til byen, for at få arbejde. pigerne fik lov til at få en uddannelse

# data[].attributes.body
Det handler om at enhedslisten mener at regeringen har svigtet i forhold til ligestilling mellem kønnene både hvad angår rettigheder og løn

# data[].attributes.body
I 1915 fik kvinder valgret til Rigsdagen. Det var et stort skridt på vejen mod ligestilling mellem kønnene.
Grundloven fra 1849 gav kun mænd over 30 år lov til at stemme. Mænd som havde begået kriminalitet og mænd der havde fået fattighjælp som det hed den gang, måtte heller ikke stemme.
Mænd dengang kunne ikke forestille sig at kvinder måtte stemme siden det har været normalt at manden havde haft magt, i flere hundrede år.

# data[].attributes.body
Noter pointerne af det I har læst ned her