# data[].attributes.body
Den ortodokse kirke er det nest største kirkesamfunnet i verden. Det finnes en rekke nasjonale ortodokse kirker rundt i hele verden, som eksempel Russland, Romania, Bulgaria og Serbia. Alle disse kirkene er selvstendige og er meget like men har noen forskjellige tradisjoner. Så når man sier «de ortodokse kirker» i flertall- Den greske-ortodokse kirke, russisk-ortodokse kirke, serbisk-ortodokse kirke, og så videre. Et veldig vanlig utrykk som blir bruk er "de ortodokse kirkene" istedet for den ortodokse kirke. Kirken er også ofte kalt østkirken, fordi den ortodokse kirken står i land som Hellas, Russland og andre østeuropeiske land.

Nordmenn lærte om den ortodokse kirke gjennom vikingenes reise østover. Det var ikke før 1500-tallet den første ortodokse kiken kom til Norge, den ligger i Neiden i Finnmark for det var så nærme Russland. Etter hvert på det mer og mer medlemmer i den ortodokse kirken. Da ble Hellige Nikolai menighet grunnlagt i 1931, som den første ortodokse menighet i moderne tid. Den ortodokse kirke i Norge er en av de mest raskeste voksende religions samfunn, det er mange som tyder på at det er fordi det er så mange innvandrere som tar med seg denne regionen.

Hellige Nikolai kirke på Teisen i Oslo

# data[].attributes.body
Det som gjør den ortodokse kirken så andreledes fra de andre kistene kirke er at de ikke har en felles leder, ingen pave på toppen. Kirken har derfor fire gamle patriarkater, som stammer fra oldtiden: Konstantinopel, Jerusalem, Antiokia og Alexandria. En patriarkat er et område som blir styrt av en patriark, dette ordet betyr "mannlig overhode i familien" på gresk. Etter hvert så har det kommet flere og flere selvstendige kirker kommet til, for eksempel den russiske og den serbiske.

I hvert område så er det biskopene som leder kirkens virksomhet, så står prestene og diakonene rett under dem. Diakonene blir på en måte sett på som tjeneren for prestene, som skal hjelpe dem blant annet under gudstjenester. Som katolske kirken så kan bare menn være biskop, prest eller diakon. Det går fint å være gift å så bli prest, men en prest kan ikke gifte seg etter at han har blitt innviet til prest. En biskop må være en prest som ikke er gift før den kan bli biskop. Den ortodokse kirken har også klostrerer med nonner og munker, med samme regler.

# data[].attributes.body
De ortodokse kristne lever etter Bibelen og har den samme troen på Gud som andre kristne. Men det er noen sider ved den ortodokse kirken som stilles sterkere enn andre sider. Det som skiller den ortodokse kirken ut er delt opp i tre hovedpunkter

Gud ble menneske for at mennesket skulle bli guddommelig
I den ortodokse kristendommen er dette utrykket veldig kjent og tankegangen med dette er: Gud ble et menneskene av kjøtt og blod da Jesus kom til verden. Denne handlingen blir kalt inkarnasjonen, det går ut på at en guddom kommer til syne i form av et menneske eller dyr. Dette kan vises for Jesus levde som et menneske blant menneskene. Da kan også menneskene bli en del av den guddommelige og bli fullstendig forent med Gud. Dette er et hellig mysterium som de troende ikke kan forstå.

Kristus har gitt menneskene seier over døden.
Det er snakk om livet etter døden. De kristne har en fast tro på at livet fortsetter etter døden, hos Gud. Dette understreker den ortodokse kirke så sterkt at den blir ofte kalt oppstandelsestroens kirke.

I Norge så er det oftest Jul som er den store familie høytiden, men faktisk for ortodokse så er det påske som står sterkt for dem. En av grunnene er at det er påskegudstjeneste som er årets høydepunkt. De samles alle i sitt fineste tøy, og feirer at livet overvinner døden. De har store familiefester og folkefester med masse tradisjonell festmat. Før det så har dem sju ukers fastetid bak seg før feiringen. Da må de la være å spise kjøtt, fisk, egg og melkeprodukter i en periode.

Helgene kan hjelpe de troende
Akkurat som den katolske kirken er helgene veldig viktig for de ortodokse også. Den Ortodokse kirke ser opp til helgener, de hellige menneskene som har levd før, og tror fast på at ikoner av disse menneskene kan hjelpe dem mot sykdommer og beskytte dem. Man kan finne disse ikonene i kirken men også i hjem. Et veldig kjent ikon er Jomfru Maria og flere av hennes ikoner er berømt for å kunne utføre mirakler.

De ber til ikonene for at de skal hjelpe dem med problemer, sykdommer eller egentlig alt. De gjør dette for de tror at det er en guddommelig graft i dem.

# data[].attributes.headline
De hellige bildene i den ortodokse kirke

# data[].attributes.subject
De hellige bildene i den ortodokse kirke

# data[].attributes.body
Noe som er svært viktig for den ortodokse kirken er de hellige bildene. Når de skal be, ber de ved ikonene og ærer dem med tente lys, røkelse og kyss. Ikonene er et viktig kjennetegn ved Den ortodokse kirke. Ordet ikon betyr bilde, men blir sett på som mer en bare et bilde. Det er mange som tror at i disse bildene er fult med guddommelig energi. På noen ikoner henger folk små sølvplater som takk for hjelp, og de ikonene er kjent for å urette mirakler.

På motivene er det hellige personer og helgener. Motivene skal ikke bare vise den hellige personen men også vise noe guddommelige og hellige med dem. Man kan si at et ikon er med andre ord noe helt annet enn vanlige malerier som skal pynte opp i et rom. Man kan finne ikoner i kirker men spesielt i hjemmene, noen til og med et eget hjørne bare med ikoner.  Disse ikonene må alltid innvies i en kirke før det kan bli bruk.

Dette kan vises i bibelen og der står det at et menneske er skapt i Guds bilde. Det går ut på at vi er Guds ikoner. Med dette skal vi se på ikonene som et forbilde som skal minne de oss om å gjøre gode gjerninger.

Hvordan disse ikonene er laget er veldig strengt med regler. Det var munkene som utviklet denne spesielle kunsten og må males på en nøyaktig måte. Det som gjør disse maleriene så spesielle er at de har mye symboler, kroppstillingene, ansiktstrekket og bruket av farger er veldig viktig. Vi vet ikke nøyaktig hvem som har laget de forskjellige ikonene, det var fordi kunstnerne ville holde seg anonyme.

Dette ikonet ble malt på Kreta på 1400-tallet. Det er av Maria med Jesus på fanget.

# data[].attributes.headline
Spesielt ved den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.subject
Spesielt ved den ortodokse gudstjenesten og kirkerommet deres

# data[].attributes.body
Det sm står veldig sterkt for den ortodokse kirke er gudstjenestene og de blir kalt liturgien. Liturgiens dypeste mening er å bli ett med Gud. Kirken mener at gudstjenesten også speiler den himmelske virkeligheten.

I gudstjenester skal det alltid være vakre bilder og skinnende flater i gull og sølv, røkelse, levende lys og en spesiell form for sang uten bruk av musikkinstrumenter. Når det skal utføres en gudstjeneste går det på en verdig oh langsom måte. Gudstjenesten inneholder bønner, skriftlesning og prosesjoner. I udstjenster skal det alltid være nattverd, og da bli det servert brød og vin.

Kirkerommene er satt opp på en veldig spesiell måte. Den ortodokse kirke har de sju sakramentene som den katolske kirken har, som dåp og nattverd. Så ved inngangen i en ortodoks kirke står døpefonten som skal symbolisere at inngangen til det kristne fellesskapet starter med dåp. Når det er dåp blir barnet senket helt ned i vannet tre ganger. Etter dette er gjort skal man konfirmere i form av salving på pannen. Dette er en åndelig styrking av barne, så da kan dem motta nattverden. Det blir sett på som det hellige måltidet i den ortodokse liturgien, slik det også er i den katolske messen.

Dette bilde er tatt under en Ortodokse gudstjeneste i Russland.

# data[].attributes.body
https://no.wikipedia.org/wiki/Den_ortodokse_kirke
Horisonter 10
https://snl.no/den_ortodokse_kirke
https://isammeverden.cappelendamm.no/tekst.html?tid=1729009&sek=1150593
https://snl.no/ortodoks