# data[].attributes.body
Gruppemedlemmer:
Per Tore, Arne H, Arne M, Britt, Øyvind, Ole Johan, Johanna, Øyvind Johan, Odd, Roger, Mette og Børge

Dette er godt ivaretatt i vår praksis i dag:

Bygge klassemiljø og ivareta menneskeverdet i den enkelte klasse jobber vi allerede med

Se den enkelte elev, ha omsorg for elevene og verdsette dem.

Legge til rette for religionsspesifikke behov

Holde fokus på menneskeverdet som tema i skolen

Anerkjenne og respektere mangfoldet både i elevgruppa og personalet (legning, språk, hudfarge og religion)

Vi er gode på å formidle positive holdninger

Vi er gode til å flette menneskeverd inn i undervisning i fag

Dette må vi endre eller videreutvikle i vår praksis:

Å bygge skolemiljøet utenfor klasser og avdelinger

Gi likeverdige muligheter til alle elever

Integrere alle elevene (eks innføringsklassen eller påbyggsklassen)

Den enkeltes tro og samvittighet må anerkjennes særlig når det ikke er main stream

Behandle elever likt i forhold til regler

Vi må heie på annerledesheten

Vi må bli bedre til å lære opp elevene i menneskeverd

Formidle til elever og ansatte at de gode holdningene skal gjelde i hverdagen – ikke bare som teori i et fag

Vi må spørre elevene om de opplever at vi er så flinke som vi selv sier

Tillate annerledeshet i sterkere grad

Bli gode på å bygge på det vi har felles.

Tenke at alle elevene på skolen er "våre" elever

Dette er vi ikke enige om (hva og hvorfor):

# data[].attributes.body
Dette er godt ivaretatt i vår praksis i dag:

Vi prøver å dyrke mangfold

Urfolkperspektiv

Flinke til å respektere hverandre i egen klasse

Elevrådene fungerer ofte bra

Elevens stemme blir hørt

Systematisk elevoppfølging

Elever lager oppgaver for hverandre

Elevene blir tatt med i eget vurderingsarbeid

Dette må vi raskt endre eller videreutvikle i vår praksis:

Elevmedvirkning

Gjensidig respekt

Elever som justerer hverandre

Informere om rettigheter/plikter i andre religioner

Bruk av tolketjenester/informasjonsmateriell på andre språk

Inkludering av minoriteter i skolehverdagen

Ble flinkere på praktiske undervisningsopplegg

Lære elevene konfliktløsning

Flinkere til foreldrekontakt

Dette er vi ikke enige om (hva og hvorfor):

# data[].attributes.headline
Gruppe 3: Kritisk tenkning og etisk bevissthet.

# data[].attributes.subject
Gruppe 3: Kritisk tenkning og etisk bevissthet.

# data[].attributes.body
Gruppemedlemmer:
Oscar, Inger Lise, Nicole, Heidi, Else, Karen Marie, Magnar
Ann- Margrethe, Oddbjørg, Hanne H. og Atle

Dette er godt ivaretatt i vår praksis idag:
- etikk og etisk bevissthet
- godt ivaretatt når eleven blir oppfordret til å vurdere undervisning og ulike oppgaver i fag,
- skolen er flink til å tilrettelegge kritisk tenkning. Eks plagiering, har vært et viktig tema
- elevene får anledning til å forske og undersøke i forskjellige fag. Kritisk tenkning
vitenskaplige metode som er typisk for faget ditt er bra.
- samfunnsfag - tverrfaglige prosjekt på kritiske tenkning og etisk bevissthet
- elevråd - hverandre vurdering
- kollegaveiledning
- teori og praksis i YFF - opplever at de må tenke kritisk, opplever forskjeller i teori og praksis
- helsefag - godt ivaretatt
- elevmedvirkning - nysgjerrige - god dialog

Dette må vi raskt endre eller videreutvikle i vår praksis:

- fagplanene er ikke godt nok formulert eks. geografi og naturfag
plagiering - tema blant ansatte, men ikke tatt opp i gruppa - nye metoder
- etiske bevissthet blant elevene, eks utsette prøver, skaffe seg fordeler på bekostning av andre
- selvstendig kritisk tenkning, når elevene sitter veldig mye mer på sosiale medier - (Ungdata). Skolen får enda viktigere oppgave i å lære opp elevene i å tenke selvstendig kritisk
- kildekritikk + videreutvikle oss på utforskende og kreative pedagogiske metoder.
- mer ekskursjoner, samhandle med lokale aktører
- jobbe mer med enkelte elever i forhold til respekt til medelever og skolens ansatte
- lære elevene å se helheten, jobbe med ansvarsfraskrivelsen hos elever

Dette er vi ikke enige om (hva og hvorfor):
-

# data[].attributes.headline
Gruppe 5. Respekt for naturen og miljøbevissthet

# data[].attributes.subject
Gruppe 5. Respekt for naturen og miljøbevissthet

# data[].attributes.body
Områder alle er enige om er godt ivaretatt i skolens praksis:
- miljøfyrtårnsertifisering
- biobrenselanlegg (Lista)
- miljøstasjoner (Lyngdal)
- aktivitetsdager
- mindre papirforbruk
- Ducky miljøkonkurranse (Lyngdal og Farsund)
- utnytter ressurser, gjenbruk av undervisningsmateriell (TIP Lista)
- fokuserer på ny teknologi i undervisningen, eks. besøke Lista vindkraftverk
- flinke på formidling av kunnskap om naturen
- gym: «sporløst ferdsel» (Lyngdal)
- produktdatablad - hvordan bruke stoffene, avfallshåndtering
- ekskursjoner
- temaet inngår i læreplaner i flere fag
- rydding av uteområder (Lista og Farsund)

Områder der en raskt må endre eller videreutvikle praksis:
- rydde i klasserommene, kaste søppel, og rydde uteområdet rundt skolen
- skolen engasjerer seg i f.eks. strandrydding/ rydding av andre uteområder
- bevisstgjøre elevene i eget forbruk og handlingsvalg
- resirkulering av materialer til bruk i undervisningen
- bedre på kildesortering (Farsund, Lista)
- flere aktivitetsdager/ utedager
- bli enda flinkere til å bruke produktdatablad
- skolen har tydeligere profil på miljøområder
- lære elevene å tenke nøye måter å gjøre ting på, teknologi, kreativitet
- utvikle bevissthet ift. kortreist mat og lokale energikilder
- holdningsskapende arbeid overfor elevene ift. gjenbruk, forbruk, produktvalg
- skolen legger til rette for at elevene kan låne utstyr til aktivitetsdager
- lærere som rollemodeller

Områder gruppen ikke er enige om og ev. hvorfor?
- lærere må være lojale mot vitenskapelig dokumentasjon ift. klimaendringer
- til teksten i læreplanen: skal barn og unge håndtere dagens og morgendagens utfordringer? Vi voksne er rollemodeller for de unge

Ytterligere spørsmål som ble løftet opp:
- kan vi gjennomføre egne undervisningsøkter innenfor tema i den generelle læreplanen?

# data[].attributes.headline
Gruppe 4. Skaperglede, engasjement og utforskertrang

# data[].attributes.subject
Gruppe 4. Skaperglede, engasjement og utforskertrang

# data[].attributes.body
Områder alle er enige om er godt ivaretatt:
- Er tett på elevene både i praksis og i klasserommet. Skaper trygghet hos elevene og engasjement.
- Ungdomsbedrift hos enkelte avdelinger. Skaper engasjement og skaperglede.
- Eksperimentering og improvisasjon hos yrkesfag. Lettere å få til i verksted enn i fellesfag.
- Ta i bruk bedrifter i nærområdet til en viss grad.

Områder der en raskt må endre eller videreutvikle praksis:
- Samarbeidet mellom skole og eksterne bedrifter kan holdes bedre og tettere over tid.
- Ta programfag inn i fellesfag og motsatt.
- Samarbeid mellom lærere for å utvikle egen praksis, utforske og oppdage nye ting. På denne måten kan man videreføre utforskertrangen og kreativiteten til elevene.
- Utforsking i noen fag kan bli bedre. Enkelte fag har lite av dette. Eksamensformen låser noe av fagene ettersom man må rette seg etter det elevene skal testes i.

Områder gruppen ikke er enige om, ev. hvorfor:
- Små kreative prosjekter for å gi skaperglede og engasjement. Varierer hvor mye det brukes. Ikke systematisert, men læreravhengig.

# data[].attributes.headline
Gruppe 2: Identitet og kulturelt mangfold

# data[].attributes.subject
Gruppe 2: Identitet og kulturelt mangfold

# data[].attributes.body
Dette er vi gode på:
- Når samfunnet blir mer flerkulturelt oppdaterer vi våre referanserammer kontinuerlig.
- Elevene møter ulike kulturer både i og utenfor klasserommet.
- Vi har fagene i Farsund som inkluderer disse temaene (norsk, religion osv...) Yrkesfag ikke like mange fag.
- Elevene fra andre kulturer har fått vise sin kultur, eks lage mat.
- Samiske veivisere på besøk i norsk.
- Lydhør for hvordan elevene trenger tilpasset opplegg ut fra deres forutsetninger (eks minoritetsspråklige)
- Tydelige rammer, regler og grensesetting.
- Gode på identitet, at elevene kan være de de er.
- vi jobber med holdninger og verdier. At elevene skal respektere hverandre, og ha respekt for andre ute i arbeidslivet.
- Helse har hatt språkcafe sammen med voksenopplæring.
- Vg1 helse har opplæring i tegnspråk. - Tverrfaglige aktiviteter og holdningsskapende arbeid med minoriteter og ulike kulturer.

Dette kan vi videreutvikle:
- Jobbe mer med at elevene kan bruke språket sitt muntlig.
- Være bevisst på vår egen kultur og historie, og lære den videre. Bruke dette som en læring til å forstå hverandre. Ikke vanne ut kulturene.
- Se på likheter og forskjeller og lære av hverandre.
- At elever som snakker annet språk skal bli flinkere til å bruke norsk når de prater med hverandre.
- Bli flinkere til å fortelle om vår lokalhistorie, bruke natur og nærområde, og lokale aktører mer.
- De samiske tradisjonene burde dras inn i et tverrfaglig prosjekt.
- Bli flinkere på det sosiale.
- Vi kan bruke flere språk i skolen vår. - Vi har for lite fokus på de fem folkegruppene.
- jobbe mer systematisk med at elevene kan kartlegge "hvem er jeg", sette ord på hvor jeg kommer fra, hvem jeg er, min kultur.
- Vite mer om hva som finnes om dette i de andre fagene.

Vi lurer på:
- Vise (promotere) skolens mangfold på en naturlig og god måte.
- Hvordan skal vi få "de tause" til å bruke sitt språk mer.
- Hvor mye kan egentlig elevene om vår kulturarv og lokalhistorie? Hvordan kan vi engasjere de?
- Hvordan kan vi hjelpe de minoritetsspråklige til å  uttrykke seg på norsk uten at det blir påtvunget og unaturlig? Kan vi blande elevene mer sammen så de må bruke språket mer på tvers av kulturene?
- Hvordan kan vi få en bekreftelse på at de fremmedspråklige forstår hva vi sier? Uten at det blir krenkende...
- Kan vi løse opp timeplanen mer så vi kan jobbe mer med tverrfaglige prosjekter?
-  Utfordring å få dette til å bli en naturlig del av alle fag...
- Er det egentlig nødvendig med så stort fokus på det samiske? Mener de at alle skal lære tegnspråk, hva mener de med dette?
- Kan dette være lettere å ta opp som tema på sosiale arenaer enn faglige?