# data[].attributes.body
Väga põnevad ideed on siiani välja toodud.
Minu mõtted on järgmised:
1. Reflektsioon - lihtsalt rakendatav idee, millel on madal risk. Iga päeva lõpus tuleb klass kokku, istub ringi ning kordamööda õpilased võtavad kokku oma päeva. Ringis räägitakse sellest, mis läks hästi ja mis halvasti, kuidas see mõjutas kogu päeva. Antud mõte sobiks igasse kooli ja oleks toimiv kõikides kooliastmetes, mitte ainult andekatele mõeldud tulevikukoolis.
2. Avatud klassid - koolis viiakse õpet läbi individuaalselt ning on loodud n-ö avatud klassid, kuhu õpilane saab liituda igal ajal (vastavalt tujule/soovile) ning tegeleda päris oma projektiga. Projekti loomist ja teostamist toetab pidevalt õpetaja ning selle järgi kujuneb ka õpilase hinne. Enne kooliaasta algust loodakse õpilastele individuaalsed õppekavad ning nende koostamine on seotud õpilase huvialaga. Kooli lõppedes on tunnistusel märgitud õppe suund.
Antud ideed on lihtne rakendada aga see on siiski uudne ja läbimurdeline meie haridussüsteemis.
3. Tehisintellekt õppeinfosüsteemis - see idee toetab esimest. Iga valdkond eeldab algteadmisi, kuid neid ei ole vaja tingimata klassiruumis omandada ja tehisintellekti rakendamine võimaldab algteadmised omandada ilma õpetajata õpilase kodus, sest õpetajat asendab arvuti.
Õpilane töötab kodus vastavas arvutiprogrammis, mis õpetab talle selgeks baasteadmised. Kui arvutiprogramm tuvastab, et õpilane on valmis õppima koos õpetajaga, siis tuleb ta alles klassiruumi. Suurimad plussid õpilase jaoks on, et õpe on täiesti individuaalne ning indiviidi tugevusi ja nõrkusi arvestav - programm teeb selgeks iga õpilase õpistiili ja talle sobiva õppemeetodi ning sellest lähtuvalt kasutab antud meetodeid. Ülesanded on koostatud programmi poolt ning arvuti tuvastab vaevata õpilase jaoks keerulised kohad, mis vajavad rohkem tähelepanu ning keskendub neile. Õpilane saab pidevat tagasisidet oma õppimise kohta. Õpetaja jaoks on suurim pluss see, et ta säästab aega algteadmiste õpetamisega, sest antud osa on tema eest juba tehtud. Selline süsteem aitab kaasa ka sellele, et ühes õpperuumis on koos ühtlase tasemega õppijad, kellega saab õpetaja tõhusamalt edasi liikuda. Antud programm töötab hetkel välja MIT teadlaste rühm.
Viimane idee on kindlasti väga suur väljakutse arendajatele aga ka materjalide loojatele (õppematerjalide rohkus ja mitmekülgsus programmis). Kui programm on valmis, on ilmselt see üsnagi kulukas. Kõigest hoolimata on idee lennukas ja hea ning tänapäevane haridussüsteem liigub järjest enam sääraste uuenduste poole.

# data[].attributes.headline
Evelin.                        Igal õppijal on koolis mentor. Kooli õppeaasta algab 2-6 nädalase laagriga, kus iga õppija- mentor saab võimaluse töötada väljaspool tema tavapärast õppekava ja loob tugeva aluse õpilase ja õpetaja usaldussuhtele ja õpetajatel on võimalus paremini mõista õppijate individuaalset õppimise stiili.

# data[].attributes.subject
Evelin.                        Igal õppijal on koolis mentor. Kooli õppeaasta algab 2-6 nädalase laagriga, kus iga õppija- mentor saab võimaluse töötada väljaspool tema tavapärast õppekava ja loob tugeva aluse õpilase ja õpetaja usaldussuhtele ja õpetajatel on võimalus paremini mõista õppijate individuaalset õppimise stiili.

# data[].attributes.body
Üliõpilaste kaasamine kooli õpetajateks, et tuua sisse uuenduslikke õppemeetodeid ja teaduspõhisust.
Projektõpe, mille iga projekt lõppeb avaliku esitlusega kogukonnale, mille läbi kaasatakse kogukonda kooli tegemistesse läbi huvi tekitamise ja õpilased saavad esinemisoskust/julgust.

# data[].attributes.body
Tahaksin, et andekat koolis ei ignoreeritaks.
Individuaalne õppe lähtuvalt igast lapsest.
Võrgustik üle Eesti (esialgu) (kohtumised, arutelude ja ühiste huvide grupid)
Stipendiumid andekatele lastele (sõltumata vanemate sissetulekust).

# data[].attributes.body
Õppimist toetavad erinevad tugispetsialistid (eelkõige eripedagoogid), neid peaks olema nii palju, et jõuaks tegeleda ka andekuste toetamisega.
Õppimist toetaks ka see, kui klassid oleksid väiksemad või oleks ühel klassil nt kaks klassijuhatajat (huvitav süsteem on rakendatud Põlva gümnaasiumis, kus pole klassijuhatajaid vaid on mentorõpetajad)

# data[].attributes.body
Minu unistuseks on, et igas koolis oleks oma MakerSpace ehk väga heade tingimustega õppemise ruum.

# data[].attributes.body
1. Õppekava

Visoon

Innovaatilisi lahendusi pakkuv tulevikuvajadustele suunatud põhikool, mis loob eeldused kujuneda loovaks ja eneseteadlikuks ettevõtjaks.

Missioon

Loome õpilstele  arengut toetava innovaatilise ja loova keskkonna, mis arvestab isikupära.

Projektõpe, mis arendab järgmiste ainevaldkondade oskusi.

1. eesti keel

2. matemaatika, loogika ja andmete analüüs

3. informaatika ja programmeerimine

4. loodusained (loodusõp, keemia, füüsika koos ühes aines)

5. võõrkeeled B2 tasemel (inglise keel, vene keel, hiina keel)

6. loovus (kunst, disain, muusika, näitlemine)

7. maailmaharidus

8. ettevõtlus

9. väitlus

Igal õppesessioonil on uus projekt, kus raskuskese on erinevatel ainevaldkondadel. Projektigrupid moodustakse oskuste ja huvide alusel (ei ole vanuselist grupeerimist)

1. Õppe tulemused (muutuvad ajas)

2. probleemide lahendamise oskus

3. kriitiline mõtlemise oskus

4. loovus

5. inimeste juhtimise oskus

6. meeskonnatöö oskus

7. emotsionaalne intelligentsus

8. hindamise ja otsustamise oskus

9. teenuste loomise oskus

10. läbirääkimine

11. kognitiivne paindlikkus

1. Õppemetoodika

2. projektõpe

3. mentorlus igal tasemel

4. õppekäigud

1. Kooli kliima

2. kool on avatud 8.00-18.00

3. õppetegevus toimub kogu aasta vältel

4. õppetsükkel kestab kolm nädalat (kaks nädalat õpe, üks nädal projekti koostamine ja esitlemine)

5. õppetsüklite vahel on nädalane paus

6. kool on väike

# data[].attributes.body
Esimeses kooliastmes võiks olla võimalus teha tutvust erinevate pillidega muusika aines, erinevate spordialadega liikumise aines, erinevate kunstitehnikatega, et õpilastel tekiks see äratundmine, mis on tema jaoks huvipakkuv, millega tahaks tulevikus süvendatult edasi tegeleda. Praegu tundub, et jääb palju andekusi avastamata seetõttu, et õpilastel ei teki võimalust tutvust teha ja järele proovida erinevaid asju/aineid. NÕKi taustal oleme õigel teel minu arvates selles osas, mis puudutab õppija asetamist õppeprotsessi keskmesse, teemade lõimimist ja nende sidumist igapäevaeluga, samuti toetan vaadet, et õpikeskkond on palju laiem kui klassiruum.

# data[].attributes.body
Õppimine läbi kogemise. Ise proovides ja katsetades on võimalik kogeda erinevaid tulemusi. Anda võimalus praktikas järgi proovida ja saada eluks vajalike kogemusi. See on seotud ka Klaarika mõttega, et vajame koostööd reaalsete praktikutega erinevatelt erialadelt.
Sellest lähtudes ka järgmine mõte (seda ütlesid ühes koolis ka õpilased) -  kõik võivad eksida (õpilane ja õpetaja), kuid see peab olema tagasisidestatud ja koostöiselt analüüsitud.
Õppimises võiks olla rohkem lõiminguid ja seoseid ühiskonnas toimuvaga. See eeldab paindlikust, sest tänapäeva ühiskond ei ole ainult meie "koduõu" ning muutused on pidevad ja eeldavad ka õpetajate pidevat arengut.
Kaasata alates III kooliastmest õpilasi nooremate õpetamisel. Läbi õpetamise õpib nooruk ise kõige enam ja samas on ealine vahe väiksem ja seetõttu on ka teineteise mõistmine parem. See eeldab, et noorel on olemas esmased pedagoogilised teadmised, võimalus ise tunde ette valmistada, viia läbi urimistöid jms.

# data[].attributes.body
Suhted õpilaste, õpetajate jt koolis töötavate inimeste vahel oleksid avatud, sõbralikud, toetavad ja võrdsed. Julgus tunnistada vigu ja ka allajäämist.
Tegelikult küsisin andekat last toetava tulevikukooli osas arvamust ka oma lapselt, kes vastaski, et õpetajad võiksid sõbralikumad olla.
Võib olla võiks tehnoloogiliste lahenduste kõrval leida ka sotsiaalseid, kaasavaid (siinkohal mitte ainult eriavajadusega lapse kaasamist tavalaste tegevusse, vaid kõigi õpilaste kaasamist õppe- ja arendusprotsessi) lahendusi.

# data[].attributes.body
Puudub kohustus viibida klassiruumis õppeaines, mille sisu on õpilane suuteline endale ise selgeks tegema (või on juba omandanud huvitegevuse/iseseisva õppe jooskul)

Enesejuhitud, motiveeritud õpilased (puudub vajadus tegeleda distsipliiniprobleemidega ning saab tegeleda juhendamisega)

Rohkem koostööd oma ala spetsialistidega - praktilised töötoad (ja õppekäigud) reaalses töökeskkonnas

# data[].attributes.headline
Lihtne rakendada: Rohkem individuaalset lähenemist, arutelu ja seoste loomist, läbi selle tekitada lapsel huvi ja leida just selle lapse õpimotivatsioon. 

# data[].attributes.subject
Lihtne rakendada: Rohkem individuaalset lähenemist, arutelu ja seoste loomist, läbi selle tekitada lapsel huvi ja leida just selle lapse õpimotivatsioon. 

# data[].attributes.body
Margit

# data[].attributes.body
Tere! Proovime siin ühiselt luua innovaatilise tulevikukooli mudeli.
Lähtume ideede genereerimisel allolevas tabelis antud kriteeriumitest. Iga osaleja võiks välja pakkuda kolm igale kategooriale vastavat ideed. Palun  markeerige oma "pakkumine" kindlasti ka enda nimega.
Tehnilisest poolest: Kes oskab, saab alustada kohe. Kes teab, see aitab ka teisi. Mina õpin teilt ja küsin nõu ka meie valdkonna haridustehnoloogilt. Loomis- ja katsetamisrõõmu!

# data[].attributes.body
Unistus: lapsed tegelevad koolis alates II kooliastmest peamiselt 2-3 huvialaga süvendatult, lugemine-kirjutamine-arvutamine on nö toetavad tegevused.

# data[].attributes.headline
Uurimistöö muuseumide ja arhiivide teadurite juhendamisel ja muuseumi/arhiiviallikaidlõimivalt kasutades. Kaja Visnapuu 

# data[].attributes.subject
Uurimistöö muuseumide ja arhiivide teadurite juhendamisel ja muuseumi/arhiiviallikaidlõimivalt kasutades. Kaja Visnapuu 