# data[].attributes.body
Mitä ja miten ravintoaineita hajoaa pötsissä?

-Rasvahapot pilkkoutuvat haihtuviksi rasvahapoiksi (etikkahappo, voihappo, propionihappo) ja imeytyvät verenkiertoon pötsin seinän läpi. Valkuaisaineet hajoavat mikrobien toiminnasta ammoniakiksi ja hiilidioksidiksi jota ne käyttävät ravinnokseen, märehtijä käyttää mikrobimassaa valkuaisen lähteenä. Pötsin liikkeet sekoittavat massaa ja nostavat märepaloja ruokatorveen.

Mikä merkitys on pötsimikrobeilla ruoansulatukselle?

- Mikrobit hajottavat pötsiin tulevia valkuaisaineita ja käyttävät niitä omiin tarpeisiinsa, jonka jälkeen nauta käyttää mikrobeja ravinnokseen. Hajottavat kuituja joita märehtijän omat mikrobit eivät voi hajottaa.

Mikä merkitys on pötsin liikkeillä ja rehun kerrostumisella pötsissä?

-Ne sekoittavat pötsin sisältöä ja tehostavat ruuan sulamista, siirtävät ravintoaineita imeytymispinnoille. Jos ei tapahdu kerrostumista ravintoaineiden liike vähenee ja vatsa voi happamoitua.

Mitä tarkoittaa pötsin happamoituminen ja miten sitä voidaan ehkäistä?

-Pötsin happamuus on muu kuin optimaalinen toiminnan kannalta. Huolehtimalla oikeanlaisen ravinnon saannista, ei sisällä liian pientä määrää korsirehua (lisää pureskeltavaa).
(Moodle 2018,

# data[].attributes.body
1.Yläleuka ja naaman luut               10.Lapaluu
2. Alaleuka                                          11.Olkaluu
3.Atlasnikama                                     12.Kyynärluu
4.Kiertäjänikama                                 13.Sääriluu
5.Kaularanka                                        14.Kylkiluut
6.Rintaranka                                         15.Lonkkaluu
7.Lannenikamat                                  16. Reisiluu
8.Ristiluu                                17. Koipiluu
9.Häntänikama                                   18.Takasääriluu
Kuva:https://www.dreamstime.com/royalty-free-stock-image-side-view-sheep-skeleton-image24338306
Nimeäminen:http://dhamma4u.com/sheep-anatomy-skeleton/

# data[].attributes.body
Valkuaisaineiden vaihdunnan lopputuote urea poistuu virtsan mukana. Virtsaa muodostuu munuaisissa ja virtsan mukana poistuvat myös kuona-aineet. Jotta kuona-aineiden poisto toimisi on virtsaa erityttävä vaikka vettä ei olisi saatavissa. Ruuansulatuksen kuona-aineet poistuvat suolistosta peräaukon kautta.(Moodle 2018)

# data[].attributes.body
Ruoka siirtyy juoksutusmahasta ohutsuoleen jonka jälkeen ne siirtyvät paksusuoleen ja sen osaan umpisuoleen. Paksusuolesta käyttökelvoton rehu siirtyy peräsuoleen josta se poistuu kehosta. Ruuansulatukseen liittyvät muut elimet ovat maksa ja haima. Maksa tuottaa glukoosia ja hajottaa vaarallisia aineita, sekä muuttaa ammoniakkia ureaksi. Se myös valmistaa sappinestettä joka varastoituu sappeen. Haima erittää haimanestettä joka hajottaa rasvoja, valkuaisia ja hiilihydraatteja lisäksi muodostuu myös insuliini-hormoonia.
Mihin ruoansulatusentsyymejä ja mitä?
Pohjukkaissuoli-Maksa ->
sappea: edistää rasvan ja rasvaliukoisten aineiden imeytymistä
Pohjukkaissuoli-Haima -> haimanestettä:lipaasi rasvan hajotus glyseroliksi ja rasvahapoiksi, Amylaasi tärkkelys maltoosiksi, Proteiinien pilkkominen, tryptiini valkuaisaineiden pilkkominen.
-Missä imeytyvät?
Pääosin ohutsuolessa. Alkupäässä hajotus ja loppupäässä imeytyminen. Paksusuolessa lähes ainoastaan vettä, vitamiineja ja suoloja.
(Moodle 2018, lammaswiki.fi 28.1.2018)

# data[].attributes.body
Lammas on märehtijä ja sen ruuansulatus muistuttaa muita märehtijöitä (etumahat ja juoksutusmaha). Märehtivä eläin nostattaa sulamatonta ravintoa takaisin suuhun peristaattisten supistusten avulla, jolloin se hienontuu lisää. Etumahojen bakteerit ja alkueläimet hajottavat ravintoa imeytymis kelpoisiksi rasvahapoiksi. Juoksutusmaha vastaa yksimahaisten mahaa ja ravinto siirtyy ohut suoleen sen läpi. Tyypillistä pitkät ravinnon viipymisajat ja märehtiminen. Pystyy ottamaan energiaa hajottamalla kasvisolujen seiniä ja muita rakenteita pääosin mikrobien avulla. Lampaan karitsan ruuansulatus muistuttaa yksimahaisia kolmen viikon ikään asti jonka jälkeen se kykenee saamaan ravintoa rehusta.(Moodle 2018, Lammaswiki.fi 2.2.2018)

# data[].attributes.body
Kiimakierto tarkoittaa aikaa kiiman alusta alkuun. Lampaan kiimakierto kestää noin 17päivää ja kiimakausi on kerran vuodessa syksyllä. Uuhen munasarjoissa kehittyy kuitenkin follikkeleita ympäri vuoden mutta ne eivät kehity niin pitkälle, että munasoluja vapautuisi.

Esikiima
Esikiima vaiheessa keltarauhasen surkastuttua suurin folliikkeli kehittyy kiimafolliikkeliksi, joka aiheuttaa kiima käyttäytymistä. Kypsästä kiimafolliikkelistä irtoaa hedelmöityskykyinen munasolu. Irronneen munasolun tilalle kehittyy keltarauhanen, joka erittää progesteroni-hormonia.

Kiima
Lampaalla kiiman pituus on noin 36 tuntia.

Jälkikiima
Jälkikiima vaiheessa folliikkeli repeää ja munasolu vapautuu ja tapahtuu ovulaatio. Lampaalla ovulaatio on noin 30 tuntia kiiman alkamisesta. Irronneen munasolun tilalle kehittyy keltarauhanen.

Keltarauhasvaihe
Kiimakierron vaiheista pisin on keltarauhasvaihe. Keltarauhanen erittää progesteronia, joka muuttaa kohdun alkiolle sopivaksi. Jos eläin hedelmöittyy keltarauhasen progesteronin tuotanto jatkuu poikimiseen asti, ilman hedelmöittymistä progesteronin tuotanto jatkuu siihen asti kun keltarauhasen solut surkastuvat ja syntyy uusi folliikkeli. Uuden folliikkelin kehittymisestä seuraa uusi kiima ja ovulaatio.

http://projekti.kpedu.fi/data/liitteet/daf7615253a0408c88906f234aff1d3a.pdf

https://lammasyhdistys.fi/wp-content/uploads/2017/11/Numminen_Annukka_flushing.pdf

# data[].attributes.body
Suurin osa lihaskudoksesta kehossa on luurankolihasta, joka on vastuussa raajojen, rungon ja pään tahdonalaisesta liikehdinnästä. Luurankolihaksen nimi/termi juontuu siihen, että se on yleensä liitoksissa luihin hermosolujen avulla vaihtelevan kokoisina erilaisiksi nimettyinä lihasosina. Nämä lihakset kattavat pinnallisena lihaksistona yleisen mielikuvamme siitä, millaisina me näkisimme itsemme ja eläimet ilman ihoa. (Frandson R, Wilke W, Fails A 2009, 105-106. Anatomy and Physiology of Farm Animals. Iowa: Blackwell Publishing.)

# data[].attributes.body
Alveoli eli maitorakkula, sisältää epiteelisoluja joissa maito muodostuu. Maidonantirefleksin saa aikaan liikkeelle lähtevä oksitosiini myopepiteelisoluissa. Laktoosi syntyy Golgin laitteessa.
Valkuainen syntyy ribosomien pinnalla. Rasva syntyy solulimassa. Hiussuoni tuo raaka-aineita ja poistaa jätteet. Lihassolu ohjaa maidon tiehyeisiin supistuessaan.

# data[].attributes.body
Sorkkien hoito kannattaa suorittaa kerinnän yhteydessä, kun lammas on kiinnni. Sorkka kasvaa pituutta sekä reunoilta kääntyen sorkan alle. Sorkanvälitulehduseen, sorkkamätään ja muihin sorkkatauteihin paras ennaltaehkäisy ovat hyvät olot, tasapainoinen ruokinta sekä säännöllinen sorkkien hoito. Jos leikkuuta ei tehdä pitkään aikaan, varvasakseli muuttuu ja korjaus oikeaan asentoon joudutaan tekemään vähitellen.

# data[].attributes.body
Utareiden päätarkoitus on imettää poikaset. Lampaalla on vain yksi maitorauhanen ja vain kaksi vedintä.
Maitorauhaset tuottavat maitoa, jota poikanen voi imeä vetimen kautta, ennen kehittyneempään ruokavalioon siirtymistä.
Maidosta 96% on vesiliukoista josta 87% on vettä ja loput on rasvatonta kuiva-ainetta (proteiinit, hiilihydraatit, laktoosi, B- ja C-vitamiinejä ja kivennäisaineita.)
Maidosta 4% on rasvaliukoista joka sisältää triglyseridit ja muut rasvaliukoiset yhdisteet.

# data[].attributes.body
Motoneuroni eli liikehermosolu sijaitsee motorisessa aivokuoressa, aivorungossa tai selkäytimessä. Tämän solun aksoni välittää tietoa ohjatakseen suorasti tai epäsuorasti enimmäkseen lihaksia tai rauhasia. Tämä tapahtuu sellaiseen erikoistuneella synapsilla, joka on hermopäätteillään vuorovaikutuksessa muuhun kudokseen. Esim. kaikkiin luustolihaksiin.
(Moodle 2018. Viitattu 30.1.2018; ScienceDaily 2017. Viitattu 30.1.2018

# data[].attributes.body
(Ihmisen ja lampaan sydämet muistuttavat rakenteeltansa ja toiminnaltansa paljon toisiaan. Jos siis haluaa oppia ihmisen sydämestä, niin voi yhtä hyvin tutkia lampaan sydäntä. (Socratic 2016. Viitattu 24.1.2017.))

# data[].attributes.body
Lampaalla - niin kuin monella muullakin eläimellä - verenkierto koostuu sydämestä ja verisuonistosta, johon kuuluvat sydämestä lähtevät valtimot, siihen palaavat laskimot sekä hiussuoniverkosto keuhkoissa ja kehon ääripäissä.
(Moodle 2018. Viitattu 30.1.2018).