# data[].attributes.body
Her ses BNP'en for de sidste 10 år

# data[].attributes.body
Her ses inflationen i procent over de sidste 10 år

# data[].attributes.body
Da euroen kom til verden, troede mange måske, at det var slut med at bekymre sig over, om der var over- eller underskud i et medlemsland. Fordi med en sådan fællesvaluta ville betalingsbalancen mellem Holland og Grækenland så ikke være den samme som den, der er mellem Fyn og Sjælland? Men så enkelt skulle det vise sig ikke at være. I årene op til finanskrisen landene Grækenland og Spanien voksende underskud på deres betalingsbalance. Det vil sige, at landene brugte mere end de tjente, og det forårsagede deres voksende udlandsgæld.

I årene efter finanskrisen i 2008 faldt den globale efterspørgsel meget, specielt i PIGS-landene. PIGS landene er ifølge systime.dk Portugal, Irland, Grækenland og Spanien. På den måde blev deres underskud på betalingsbalancen også mindre. Men på næsten helt samme tid stoppede de tyske private banker med at låne penge til PIGS landene.

Mens dette skete, steg PIGS landenes udlandsgæld meget, og den har i dag, ifølge Svend Hougaard som er professor på økonomiinstituttet CBS, ofte samme størrelse som landets BNP. Udover det, er den offentlige gæld, i de førnævnte lande, også steget kraftigt. Alle disse parametre har altså bragt PIGS landene i en svær situation, hvor den græske økonomi er i en særklasse. Svend Hougaard udtaler: ” Gælden vil i lang tid fremover være en hæmsko for økonomisk vækst i disse lande. Dertil kommer landenes sårbarhed over for rentestigninger, som kommer før eller siden, ligesom de vil være udsatte, hvis en ny finanskrise skulle se dagens lys.”

Samtidig med, at udlandsgælden er steget voldsomt i PIGS landene, er det modsatte sket i de nordlige lande. Tyskland har nu haft overskud i omkring 10 år. Og det er store overskud på omkring 6 % af deres BNP, er samtidig den ledende eksponent for denne gruppe af eksportdrevne økonomier. Det her medført, at de nordiske økonomier har været i stand til at klare finanskrisen langt bedre, med hensyn til produktion og beskæftigelsen. Eksperterne mener nu, at tyskernes store handelsoverskud beviser, at tyskerne har brugt den såkaldte ”beggy thy neighboor” politik, der gennem hårdt tryk på lønningerne har forbedret konkurrencesituationen, og skabt store overskud ved reelt at subsidiere eksporten.

Nogle mener, at Tyskland nyder godt af euroens svage stilling. De mener, at hvis tyskerne havde beholdt D-marken, ville den have været under pres for opskrivning, hvilket havde tager størstedelen af den stærke tyske konkurrenceevne. Så Tysklands overskud er altså et problem for eurozonen.

# data[].attributes.body
Her vises en graf over import (rød) og eksport (blå)

# data[].attributes.body
Tyskland er Europas største eksportland, med enorm eksport til resten af Europa. Deres eksport til alle de andre europæiske lande er så stor, at størstedelen af andre europæiske lande største importland er tyskland. Det betyder at lande, som Frankrig, England, Italien, Spanien, Polen og langt størstedelen af Europas største import er af tyske varer.

Den største eksportvare i er selvfølgelig deres ikonisk bil giganter, som BMW, Mercedes, Audi m.f. disse biler bliver i eksporteret til alle lande over hele verden. Bilen branchen i Tyskland er hvad Mærsk er for den danske eksport og har enorm indflydelse på BNP’en, betalingsbalancen, arbejdsløsheden og generelt mange andre nøgletal i samfundsøkonomisk sammenhæng. Derudover eksporterer de i stor grad til Asien i form af maskiner til masseproduktion. I Tyskland er det en af ekspertise de er mestre i og generelt over hele verden er tysk produceret varer et tegn på kvalitet. Dette bidrager jo selvfølgelig til hvor attraktive de tyske varer er, i forhold til andre lande.

Import siden tyskernes speciale er biler bliver der i stor grad importeret bil komponenter og disse dele kommer fra andre lande over hele verden. Derudover er de også en stor importør af bilen på trods af deres enorme egen produktion af biler. Ellers er andre større imports brændstof selvfølgelig en stor import da det bruges af næsten alle fra privatpersoner til virksomheder. Eller importere det computere og computer dele, som en del af digitaliseringen og automatisering.

Generelt så er den tyske eksport så tilpas meget større end deres import og dette betyder at de år efter år kører med store overskud på deres betalingsbalance. Så det vil sige at de ingen udlandsgæld har, men de har mulighed for at veksle euro til anden valuta i forhold til handels landet.

# data[].attributes.body
Den tyske inflationen har været varierende over de sidste år mange år, men dette går igen over de fleste lande verden over. Midt i 2015 ramte den tyske inflation det laveste niveau den har været over de sidste fem år. Tidligere havde Tyskland oplevet en deflation i årene efter krisen i 2007. Har led Tyskland af en stejl deflation, hvor inflationen i 2009 dykkede helt ned under -0% og ramte et vendepunktet ved -0,5%.

Da den rundede de -0,5% kom det forventet opsving i infaltionen, som typisk sker ved deflation. Her stiger befolkningens købeevne og derfor stiger forbruget, det medfører selvfølgelig en medgang hos virksomhederne. Denne stigning i købeenvenen hos befolkning kommer også som efterfølge af diverse politiske finanspolitiske tiltag i perioden. Blandt andet en lettere skattelettelse og hjælpepakker til nødstedte virksomheder og flere politiske tiltag. Dette har været en politiske måde, at overkomme den økonomiske krise på, når virksomhederne bliver presset på det yderste. Når virksomhederne står magtesløse i en krise, kan en anden finanspolitik bidrage til redning af store markeder, virksomheder og sikre virksomhedernes overlevelse.

Denne medgang gav landets virksomheder mulighed for så småt, at planlægge fremtiden og lægge holdbare fremtidsplaner. Her bliver det igen muligt at ansætte og dermed hæve beskæftigelsen, som er et tegn på at krisen er ved at lakke mod enden. Herefter steg inflationen med hvad man betragter, som normal inflation vækst på 1-1,5% pr. år. Herefter steg inflationen til 2012, hvor den i 2012  toppede på 2,1%. Efter 2012 hvor prisen steg med 2% og indekstallene for samme periode var iøjnefaldende med en stor stigning. Fra denne periode i 2012 faldt inflationen i procent stabilt indtil 2015. Dog skal man dog altid huske, at inflationen uanset om den er negativ eller positiv er en term for varernes stigning i pris. Så selvom inflationen er negativ i procent stiger priserne for varerne stadig, bare uendeligt lidt.

Siden inflationen i 2015 tog dykket ned under de 0% har inflationen siden da steget stødt indtil denne dag. Sidst opdateret blev den i november, hvor inflationen ligge på 1,6% som er et tegn på sund vækst. Det kan bekræfte at vi endegyldigt er ovre krisen og købe evnen hos befolkningen er god.

Denne nuværende vækst er essentiel og vil forhåbentligt vedligeholde sin vækst uden store udsving, som vil have konsekvenser for hele samfundet og skabe en dominoeffekt i eurozonen. Tallene tyder på at væksten er jævn og der ingen tydelig tegn er på deflation eller høj inflation.

# data[].attributes.body
Tyskland har en bnp på 38.000 euro pr. Indbygger, hvilket placerer dem blandt toppen af EU lande, når det gælder bnp pr. Indbygger. Dette tal er specielt imponerende, da Tyskland er det mest folkerige land i hele EU. At have en bnp pr. Indbygger, der er markant højere end andre EU lande er muligt, da de eksporterer utroligt meget.

Tyskland er nemlig Europas største eksportør af varer, og eksporterede i starten af året for 98,9 milliarder euro, hvilket er en stigning på næsten 12 % fra året før. Denne massive eksport skyldes at de fleste folk fra udlandet, synes at tyske produkter er de bedste i kvalitet og produktion. De er også den 4. Største eksportør i hele verden. De eksporterer hovedsageligt elektronik og biler, hvor firmaer som Volkswagen og Siemens spiller store roller.

Deres bnp vækst har siden finanskrisen gået op af. Tyskland klarede sig godt ud af finanskrisen, og fik et forspring på de resterende lande i Europa. Her tog de blandt andet pladsen som leden eksportør i Europa, og havde højkonjunktur, med en vækst på omkring 4%, i et par år. Efterfølgende kom den ned, så Tyskland nu igen har en stabil vækst, på omkring de 1,8%. Ved en BNP stigning på 1,5%-2,5% betyder det at landets arbejdsløshed er nogenlunde uændret. Det ses ved Tyskland, at man bliver mere effektiv år efter år, da de har en økonomisk vækst på 1,8% Det gør at man producere mere og mere, med det samme antal mennesker. Det fortæller os at effektiviteten så småt bliver bedre.

På trods af de mange gode tal, som Tyskland på det seneste har haft, mener eksperter, at de fremover vil få en moderat vækst. Man mener ikke, at erhvervslivet vil bidrage til bnp-væksten fremadrettet, da tyskerne er begyndt at investere mere privat, og heller ikke industriudviklingen vil bidrage.