# data[].attributes.body
Sorkka kuluu luonnossa, mutta jos sorkalla on liikakasvua, ne voidaan trimmata oikeaan muotoonsa.
Tarkkaillaan ja ontumisen syy pyritään selvittämään.

# data[].attributes.body
Koostuvat etu- ja lisävarpaista eli kyntysistä. Sorkan sarveisaines eli kynsi suojaa sisä- eli martosorkkaa, jossa on paljon verisuonia ja hermoja.
Poron etusorkat ovat hieman pienemmät kuin takasorkat ja se pystyy levittämään hyvin kehittyneitä lisävarpaitaan lihaksisten jänteidensä avulla. Sen ansiosta pintapaine lumella pienenee, mikä auttaa eläintä selviytymään lumisilla alueilla.
Kesällä sorkan antura on pehmeän sienimäinen, joka antaa lisää pitoa. Talvella antura kovettuu ja kutistuu, jolloin sorkan terävä reuna paljastuu. Terävä sorkka saa paremmin pitoa lumesta ja jäästä ja mahdollistaa ravinnon hankkimisen lumen alta.
Sorkan liike pumppaa valtimoverta palauttaen sen takaisin sydämeen. Poron liikkuessa syntyy varvasluiden ja nivelien asentomuutoksista napsetta, jolla on merkitystä porojen viestinnässä pimeässä, ne pysyvät yhdessä.

# data[].attributes.body
Porolla on noin 200 luuta, sen luusto koostuu pään litteistä luista, kuonoluista, leukaluista sekä vartalon ja raajojen litteistä luista. Se on sirorakenteinen, mutta luja ja poron raajat ovat kuitenkin lyhyemmät kuin metsäpeurojen.
Keväinen nälkiintyminen johtaa poroilla luiden haurastumiseen, koska mineraaleja irrotetaan elimistön tarpeisiin.
Eläimen ikääntyessä punainen luuydin korvautuu keltaisella. Aikuisella porolla punaista luuydintä on vain kylkiluissa, lantiossa, rintalastassa, jonkun verran selkärangassa ja pitkien putkiluiden päissä.
Poroilla on 2 hammasvaihetta: maitohammasvaihe ja pysyvien hampaiden vaihe. Vasalla on 22 hammasta ja aikuisella porolla 34. Porojen yläleuoissa ei ole hampaita, vaan kova rustoinen levy. Alaetuampaat ja kulmahampaat ovat talttamaisia ja löyhästi kiinni. Poskihampaat ovat leveäkärkisiä ja poimuttuneita, ne ovat sopeutuneet pehmeän ravinnon käyttämiseen.
Sarvia esiintyy yleensä urospuolisilla eläimillä, mutta poikkeuksena poronaaraillakin on sarvet, vaikka sarvettomiakin (nuppia) esiintyy. Hirvieläimet ovat täyteissarvisia, joilla sarvien kasvu tapahtuu sarven kärjestä rustosta luutumalla (kasvupiste). Sarvi on vaalea ja poikkileikkaukseltaan pyöreä.
Vasalla sarvianturat ovat jo kyhmyinä otsassa. Sarven kasvu tapahtuu verinahan peittäminä verisarvina sarvien kärjestä rustosta luutumalla. Verisarvi on nopeimmin kasvava nisäkäskudos ja se on myös tehokas lämmönsäätelijä vilkkaan verenkiertonsa ansiosta. Verisarvi on kipu- ja tapaturmaherkkä ja voi vaurioituessaan vuotaa paljon verta, mikä tekee eläimen käsittelemisestä vaikeaa.
Hirvailla voi olla sarvissaan yli 50 piikkiä ja niillä on myös ns. etukaihdin, joka suojaa silmiä taisteluissa ja sillä voi olla merkitystä kiima-ajan arvon lisääjänä. Sarvien väri syntyy puiden parkkihaposta. Hirvaat pudottavat sarvensa syksyllä kiima-ajan (rykimän) jälkeen ja naaraat (vaatimet) keväällä vasottuaan. Sarvet vaikuttavat poron sosiaaliseen asemaan tokassa.

# data[].attributes.body
mammary: maitorauhanen
teat sinus: vedinontelo
lactiferous duct: maitetiehye
lactiferous sinus: maitokammio
teat canal: utarekanava

# data[].attributes.body
-Maitorakkulan ympärillä on hiussuoniverkosto
-Maito muodostetaan maitorakkulan epiteelisoluissa
-Supistumiskykyiset myoepiteelisolut (oksitoniinin laukaisema maidonantirefleksi)
-Rakkuloista maito kulkeutuu tiehyeisiin (duct)

# data[].attributes.body
Maidon komponentit ovat maidon pitoisuuksia. Valkuainen on maidon taloudellisesti tärkein komponentti. Muita komponentteja ovat mm. rasva ja maitosokeri eli laktoosi.
Utarekudos koostuu alveoleista, jotka ovat halkaisijaltaan n. 0,1-0,3 mm kokoisia rakkulamaisia onteloita. Alveolien seinämän solut tuottavat maidon komponentit ja maito varastoituu alveolien sisään. Laktoosia valmistuu pintasoluissa. Maitorasva muodostetaan etikka- ja voihaposta pötsin kautta.

# data[].attributes.body
Maitorauhanen on elimistön suurin rauhanen. Poron utare on suhteellisen pieni ja koostuu neljästä maitorauhaslohkosta, joista takimmaiset ovat tavallisesti paremmin kehittyneitä. Jokaisessa lohkossa on vedin eli nänni, jonka sisällä on vedinkanava.
Poronmaitoa erittyy huipussaan 1-1,5 litraa/pvä, mutta lypsysaanniksi jää silti vain 200-300 g. Syynä tähän on poron stressiherkkyys, jolloin stressihormonit estävät maidon laskeutumista ja utareiden eli tuumien kunnollista tyhjenemistä.
Poron maito sisältää kolme kertaa enemmän energiaa kuin lehmän maito. Rasvapitoisuus vaihtelee 15-20% välillä. Valkuaispitoisuus on 11%. Maitosokerin määrä on 3%. Poronmaito sisältää runsaasti A- ja D-vitamiineja.

# data[].attributes.body
Pötsin happamoituminen tarkoittaa sitä, että pötsissä syntyy liian suuri happomäärä, eikä  happojen imeytyminen ja syljen puskurointikyky riitä pitämään happamuutta optimaalisella tasolla pötsin toiminnalle.
Happamoitumista voidaan ennaltaehkäistä antamalla tarpeeksi korsirehua, pitämällä voimakasta pötsikäymistä aiheuttavien aineiden (sokeri, tärkkelys) saanti kohtuullisella tasolla ja jakamalla väkirehut useassa erässä. Rehuun voidaan tarvittaessa myös lisätä happamuutta neutraloivia puskurisuoloja.

# data[].attributes.body
Pötsin lihaksiston supistukset sekoittavat ruokasulamassaa säännöllisesti, noin minuutin välein. Näin rehu vettyy, siivilöityy ja hajoaa. Supistukset nostavat pötsin sisältöä ylöspäin, minkä jälkeen se laskee taas alaspäin. Sulamaton rehumassa jää nestekerroksen päällä olevaan karkearehukerrokseen, jolloin viipymäaika pitenee ja sulatus tehostuu.
Rehu kerrostuu pötsissä. Alimmaisena on hienojakoisin, sulanein ja painavin rehumassa. Sen päällä on pötsineste, jonka pinnalla kelluu karkearehukerros. Ylimpänä on kevein aines eli  kaasut. Rehun kerrostuminen ylläpitää pötsin sekoitusliikkeitä

# data[].attributes.body
Poron pötsissä on runsaasti juuri porolle tyypillisiä pieneliöitä, sieniä, bakteereja ja alkueläimiä. Niiden tehtävänä on hajottaa kasvien selluloosaa ja tuottaa rasvahappoja. Pötsissä hajoaa myös myrkyllisiä yhdisteitä. Pötsin pH 6,7 on ihanteellinen mikrobeille. Poro saa pötsimikrobeista myös osan ravinnon valkuaisesta.

# data[].attributes.body
Keskushermosto koostuu aivoista (isot aivot ja pikkuaivot) sekä selkäytimestä. Isojen aivojen tehtävät liittyvät aistimuksiin, tuntemuksiin, säätelyyn, sekä tahdonalaisiin toimintoihin. Pikkuaivot ohjailevat säännönmukaisesti tapahtuvia toimintoja kuten hengittämistä ja kävelemistä. selkäydin on oikeastaan vain paksunippu hermoja, pääkaapeli, jolla hermosäikeiden yhteys on järjestetty ruumiin eri osiin ja eri elimiin. Pään alueen hermostus lähtee suoraan aivojen eri osista. Ruumiin muu hermotus kulkee lähes poikkeuksetta selkäytimen kautta.
Hermosäikeet ovat hermosolujen ulokkeita. Ne ovat pitkiä soluja, jotka vievät viestejä.
Suuret hermosäikeet kulkevat yleensä hyvin suojattuna muiden kudosten peitossa.
Hermopäätteet ovat reseptorisoluja, joista ärsytys lähtee. Hermopäitteitä on muun muassa iholla, aistin-elimissä ja lihaksistossa viemässä tietoa keskus-hermostoon.

# data[].attributes.body
Maksassa poro hajoittaa, pilkkoo ja muuttaa vesiliukoisempaan muotoon elimistönsä haitallisia ja hyödyttömiä aineita. Maksassa vaarattomiksi muutetut ja pilkotut aineosat voivat varastoitua, joko maksaan (myrkyt, raskasmetallit), poistua sappitiehyeitä pitkin suolistoon ulosteen mukana poistettavaksi tai palata verenkiertoon lopulta munuaisten poistettavaksi.

# data[].attributes.body
Poron karva ja koparien sarveispinta on kehittynyt ihon orvaskedesta eli ihon päälimmäisestä kerroksesta. Karva ja koparan ulkopinta koostuvat keratiinista.

Poron karvapeite koostuu tanakasta ja suorasta peitinkarvasta, jossa on runsaasti lämpöä eristäviä ilmalokeroita. Pohjavilla/aluskarva on paksua ja tiheää ja estää ilman liikkumisen turkin sisällä, toimien näin erittäin hyvänä eristeenä kylmyyttä vastaan. Karvapeitteen paksuus on 3-4 cm, ja selässä on n. 1 700 karvaa/cm².

# data[].attributes.body
https://oamk-my.sharepoint.com/:p:/r/personal/l7pehe00_students_oamk_fi/Documents/Esitys4.pptx?d=w4739b02ee9bf4700a64361d09638d465&csf=1&e=AHGi2j

# data[].attributes.body
Kesällä poron pötsin toiminta on korkeimmillaan ja poro on tyypillinen märehtijä. Talvella poro syö helposti sulavaa ja selluloosatonta, energiarikasta jäkälää ja lupoa, joiden sulattamiseen ei tarvita paljon pieneliötoimintaa. Niinpä poron ruoansulatus toimii talvella lähes kuten yksimahaisilla. Pötsi on talvella lähes lepotilassa. Pieneliöt tuottavat silti pötsissä valkuaisaineita poron tarpeisiin. Poro joutuu hajottamaan talvella lihaskudosta energianlähteeksi ja saattaa tällöin syödä jopa eläinperäistä ravintoa.

# data[].attributes.body
Poro varastoi nielemänsä rehun pötsiin ja palauttaa sen levossa ollessaan verkkomahan kautta pureskeltavaksi suuhun eli märehtii.
Märehdittäessä hienonnetun kasvisrehun hajottaminen jatkuu pötsissä ja verkkomahassa pieneliöstön, bakteerien ja alkueläinten avulla ns. etumahakäymisellä. Pieneliöiden hajotustoiminnan tuloksena pötsiin kertyy kaasua, joka pääsee ulos pötsistä röyhtäilyssä. Kasvishiilihydraattien, selluloosan ja hemiselluloosan mikrobikäymisen lopputuotteena syntyy etikkahappoa, voihappoa ja propionihappoa. Suurin osa näistä imeytyy pötsin seinämän läpi verenkiertoon ja poro saa niistä 2/3 tarvitsemastaan energiasta. Loput käytetään rasvojen ja hiihilhydraattien valmistukseen.

# data[].attributes.body
Munuaiset toimivat eräänlaisina suodattimina, jotka poistavat kuona-aineita.
Munuaisen ydinosa on poroilla kuoreen verrattuna matala. Tällöin virtsan väkevöityminen on heikkoa (takaisinimeytyminen).
Porolla ei ole hikirauhasia, jolloin vesi poistuu munuaisten, hengitysteiden ja ruoansulatuskanavan avulla.
Talvella poro tarvitsee vettä 30-60ml/elohopeapainokiloa kohden, koska aineenvaihdunta on hidasta ja ravintoa on niukasti. (elohopeapainokilo = eläimen paino, josta on vähennetty eläimen ruoansulatuskanavan sisältö ja virtsa).
Kesällä tarve on sitten
120 ml/elopkg.

# data[].attributes.body
Aivolisäke
>Lisääntyminen ja kasvu
Käpyrauhanen
>Melatoniini
(vuosi-ja vuorokausirytmi, lisääntymiskierto,
karvanvaihto)
Kilpirauhanen
>Tyroksiini
(Kasvun kehitys, aikuisella aineenvaihdunta)
Kateenkorva
>Tymosiini
(immuunipuolustus)
Haima
>insuliini ja glukagoni
(sokeriaineenvaihdunta)
Lisämunuainen
>Kortisoli, noadrenaliini, adrenaliini
(stressi)
Munarauhanen NAARAS
>Estrogeeni, progesteroni
(kiima, tiineys, sukupuoli)
Kivekset UROS
>Testosteroni
(kiima, sukupuoli)

# data[].attributes.body
Irtautuneen munasolun paikalle muodostuu keltarauhanen, joka jää ylläpitämään poron tiineyttä.
Alkion ja kohdun seinämän väliin muodostuu istukka, joka koostuu porolla 2-3 kohtukäpysestä. Tiineys kestää 220 -230 päivää eli yli 7 kk.

Kun keltarauhasen toiminta lakkaa huhtikuun ja kesäkuun välillä, jolloin poro synnyttää. Avautumisvaiheessa poron pallean lihakset supistavat nestemäiset sikiökalvot synnytysteihin. Ulostyöntövaiheessa vasa tulee noin puolessa tunnissa avautumisvaiheen voitelun jälkeen. Vaadin syö istukan ja sikiökalvot, josta se saa energiaa ja peittää samalla jäljet. Vasa painaa syntyessään 4-6 kiloa.

# data[].attributes.body
Hirvas kerää 10-30 kpl vaatimia ympärilleen muodostaakseen ''kiimatokan''. Hirvaan kaula myös paksunee, pitenee ja vaalenee. Muita ovat jalkaan virtsaaminen, loputon ääntely, paastoaminen samalla kerätessään vaatimia ja hirvaiden väliset kamppailut. Silmäkulmarauhaset aktivoituu.

Vaatimella sarvet kelovat eli poistavat nahan, sukuelimet turpoaa, limaa erittyy ja levotonta käyttäytymistä.

# data[].attributes.body
Poron kiima-aika ajoittuu syys-lokakuuhun. Kiiman tarkempaan ajankohtaan vaikuttaa kuinka vanha ja terve poro on.
Kiimakierron käynnistymiseen tarvitaan hirvaan läsnäolo
----> muuten munasarjat ovat lepotilassa
----> ei munasoluja

Lehmän tavoin kiima on voimakkainta yöllä, jolloin hormonin (melatoniini) eritys (käpylisäkkeestä) on voimakkainta. Vaadin eli naaraspuolinen poro on kiimassa 3 viikon välein 5-7 krt. riippuen sen kunnosta. Kiima kestää yhdellä kerralla 12-24 tuntia.Tiinehtyvyys on vähän yli 90 % ja lihavemmat tiinehtyvät paremmin.
Astuminen kestää kymmenisen sekuntia.

# data[].attributes.body
Sydän sijaitsee neljännen ja viidennen kylkiluun välissä rintaontelon alapuolella.

Poron sydän painaa 400-900 grammaa.

Syke kesällä 40-70 ja talvella 20-50. Stressaantuessa jopa 250.

Punasolujen koko on pieni.

# data[].attributes.body
Rauhasepiteelit ovat sidekudoksen sisäisiä epiteelistä kurotumalla muodostuneita rauhasia. Porolla mm. maito- ja sylkirauhaset, haima ja lisämunuainen.

Porolla ei ole hikirauhasia.

# data[].attributes.body
Jopa poron kuono, muista hirvieläimistä poiketen, on suojaavan karvan peitossa

# data[].attributes.body
Limakalvot: Limakalvoja porolla on suussa, nenässä, sukuelimissä ja ruuansulatuskanavassa.

"Poron nenän limakalvon verisuonien tiheys on 25 prosenttia suurempi kuin ihmisillä."

Herakalvo: herakalvo ympäröi poron sisäelimiä ja kiinittää suolen vatsaonteloon.

Endoteeli: veri-, imusuonten ja sydämen pintakalvo.

# data[].attributes.body
Poron iho on kerrostunutta ja osittain keratisoitunutta epiteeliä. Ihon päälimmäisen kerroksen alla on hyvin verisuoni ja hermorikas kerros, joka vastaa poron ihon tuntoherkyydestä.  Poron iholla on tunnon lisäksi myös monia muita tehtäviä, lämmön säätelystä, rasvan varastoinnista, suojan antamiseen.

# data[].attributes.body
Kerrostuneiden epiteelien tarkoituksena on antaa suojaa ja rajoittaa aineiden kulkua. Kerrostuneiden epiteelien läpäisevyys on huono tai rajoitettua.

Kerrostuneisiin epiteeleihin kuuluu mm. hyvin uusiutumiskykyinen poron iho, erittäin venyvä virtsarakko, virtsatiet, poron silmän kalvot ja sidekalvot, rauhasten rauhasputket, peräsuoli, suuontelon ja nielun pinnat.

# data[].attributes.body
Yksinkertaisten epiteelien tehtäviin kuuluu imeytymisen ja erittymisen säätely. Yksinkertaiset epiteelit eivät tarjoa paljoa suojaa, eivätkä kestä kulutusta, mutta voivat toimia esim. verisuonten pinnalla kitkan vähentäjinä.

Yksinkertaisia epiteelejä porolla sijaitsee mm. imusuonten ja verisuonten pinnoilla, sisäkorvassa, sydänpussissa, munuaisissa, kilpirauhasessa ja ruuansulatuskanavan pinnoilla sekä keuhkorakkuloissa ja henkitorvessa.

# data[].attributes.body
Epiteelien tehtävänä on toimia rajapintoina eri kudostyyppien välillä ja toimia suojana ulkomaailmaa vastaan. Epiteelien rakenne ja tehtävät vaihtelevat epiteelin sijainnin mukaan.

Epiteelien pinnalla voi olla värekarvoja (poron keuhkot), siimoja tai mikroviluksia (poron suolinukka).Värekarvojen ja siimojen tehtävänä on puhdistaa epiteelin pintakudosta ja kuljettaa hiukkasia eteenpäin (munajohtimet). Mikrovilusten tarkoituksena on edistää aineiden imeytymistä soluihin.

# data[].attributes.body
- https://peda.net/kontiolahti/ahokkalan-koulu/Biologia_maantieto_5_68/ihminen/veri
- Tunne poro -kirja
- https://www.google.fi/url?sa=t&rct=j&q=&esrc=s&source=web&cd=3&ved=0ahUKEwidrfShxq3ZAhUIU1AKHZaJDooQFgg8MAI&url=https%3A%2F%2Fpeda.net%2Fid%2FM3mRnT%3Afile%2Fdownload%2F80bed8f59a33030e8a04c498f63e5b9674e7a5f7%2FPowerPoint%2520naudan%2520ruuansulatus.ppt&usg=AOvVaw0CkfRswSB5WxHdl-5KLg1p
-https://www.farmit.net/kotielain/lypsylehma/terveydenhuolto/potsihairiot
-
https://paliskunnat.fi/poro/poro/
-
https://www.heritagejersey.org/chatroom/topic.asp?TOPIC_ID=6266
-
http://senc.hum.helsinki.fi/wiki/Poro
-
http://www.solunetti.fi/fi/histologia/epiteelit/
-
Kirja: Eläinten lääkintä ja hoito

# data[].attributes.body
Sydän on iso lihas, joka pumppaa verta ympäri kehoa.
Pieni verenkierto kulkee sydämen ja keuhkojen kautta.
Iso verenkierto kulkee ympäri kehoa ja vie ravinteet hiussuoniin ja soluihin. Veren happi ja ravinteet imeytyvät hiussuonista soluihin ja kaasujenvaihdon seurauksena soluista imeytyy verenkiertoon hiilidioksidia.

Hiussuonet ovat siitä erilaisia verratuna valtimoihin ja laskimoihin, että niissä se ei ole lihassoluja. Ravinteiden kulku verenkiertoon on diffuusion ansiota.

Poron sydän ei eroa merkittävästi tavallisesta sydämestä. Kuitenkin verimäärä on suuri; 100 - 110 ml/kg. Samoin hemoglobiini.
Erikoisuutena porolla on jalkojen verenkierto, joissa tehokas valtimo-laskimo- järjestelmä vie jalkoihin lämpöä. Samalla jalkojen luuytimissä oleva öljyhappo toimii pakkasnesteen tavoin ja estää jäätymisen. Pakkasten kiristyessä öljyhappo lisääntyy