# data[].attributes.body
Sastoji se od gumene ili plastične trake i dva bubnja

Prenosi robu koso i vodoravno

Korise ih automobilske, poljoprivredne, računalne i razne druge industrije

Vrlo su bitne i korisne u današnjim industrijama

Velika primjena u unutrašnjem prijevozu

# data[].attributes.body
Ovako izgledaju moderne pokretne trake

# data[].attributes.body
Prve pokretne trake su bile jednostavne

Imale su drvene valjke koji su bile pokrivene trakama

Kasnije se umjesto drva počeo koristiti metal

U Švedskoj se počela koristiti i proizvoditi čelična pokretna traka

Nakon što je Henry Ford uveo ugradbenu liniju na traku, industrija se poboljšala i idućih 10 godina su se počele koristiti pokretne trake za sklapanje, pogotovo u automobilskoj industriji

# data[].attributes.body
Francuz N. J. Cugnot je 1769. konstruirao prvi automobil na parni pogon

Parni stroj bio je smješten ispred prednjeg kotača, s pomoću kojega se upravljalo automobilom

Taj je parni automobil mogao povući 5 tona tereta, razvijao je brzinu od 5 km/h, ali se morao zaustaviti svakih 12 do 15 minuta, kako bi postigao potreban tlak pare

# data[].attributes.headline
Tko je izradio prvi automobil na parni pogon?

# data[].attributes.subject
Tko je izradio prvi automobil na parni pogon?

# data[].attributes.body
W. Mordoc izgradio je prvi automobil na parni pogon u Engleskoj koji je imao tri kotača i jednocilindarski parni motor

U SAD-u je O. Evans prvi parni automobil konstruirao 1807. godine

# data[].attributes.body
Dok je razvoj parnog automobila bio tek u početcima, željeznice su postajale sve važnije prometno sredstvo, pa su vlasnici željeznica htjeli zakočiti razvoj automobilskog prometa te je na njihov zahtjev britanski parlament donio odluku kojom se zabranjuje da parni automobil razvije brzinu veću od 6 km/h.

# data[].attributes.body
Osnovni je problem bio pogonski stroj i pripadno gorivo

Iako se automobil na parni pogon neprestano usavršavao, ipak se nije mogao riješiti glavni problem: automobili na parni pogon bili su vrlo teški i nespretni za rukovanje

# data[].attributes.body
Nakon 1930. razvoj automobila bio je vrlo brz

Usavršena konstrukcija vozila

Motori su postali snažniji

Lakši i ekonomičniji

Povećana je brzina

Za pogon gospodarskih vozila ustalio se Dieselov motor (koji koristi gorivo diesel), a za pogon osobnih automobila Ottov (benzinski) motor.
Uvođenjem poluautomatskih i automatskih mjenjača upravljanje je znatno pojednostavnjeno.
No, zbog svoje ekonomičnosti i čišćeg ispuha,  Dieselovi se motori sve više ugrađuju u osobne automobile.

# data[].attributes.body
Zbog toga je u Engleskoj gotovo sasvim prestalo zanimanje za usavršavanje parnog automobila, ali se u Francuskoj i Njemačkoj razvoj nastavio.

# data[].attributes.body
1876. Austrijanac S. Marcus izumio je prvi automobil na benzinski pogon s električnim paljenjem

No tek su izumi K. Benza i G. Daimlera potpuno istaknuli prednosti automobila pogonjenoga motorom s unutarnjim izgaranjem

Automobil što ga je 1885. konstruirao Daimler imao je petrolejski motor od 2,2 kW smješten u sredini kola

Benz je konstruirao trokolicu s benzinskim motorom od 0,55 kW

# data[].attributes.body
Dizelski motor korišten u Suzuki automobilima.

# data[].attributes.body
Benzinski motor auta BMW M4 GTS (GranTurismo Sport) sa 493 konjske snage, twin-turbo, 6 cilindra i 3.0-litreni koji postiže brzinu od 100km/h za 3.7 sekundi a najveća brzina je 304km/h.

# data[].attributes.body
Počinje nagli razvoj automobila:

otkriveno gorivo koje omogućuje izgradnju ekonomičnog i lako upravljivoga vozila

konstruirani jači i brzohodniji motori

oblik se sve više mijenjao i prilagođivao različitim potrebama

kotači dobili gumene zračnice

Maybach uveo paljenje s pomoću užarene cijevi

Bosch uveo paljenje s pomoću električne svjećice