# data[].attributes.attachment_link.description
PLMF kingib oma kontserte Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva pidulikuks tähistamiseks. Kontsertidega võib tutvuda kodulehel: www.plmf.ee

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tagasi Kooli kingib Eestile 2017/18. õppeaastal 100 e-külalistundi. Projektiga innustame kooliõpilasi mõtestama Eesti ühiskonnas toimuvat, unistama ja andma ideid Eesti elu paremaks loomisel.

E-külalistund on üsna tavapärane koolitund selle erinevusega, et tunnis saavad osaleda kõik - õpilased, õpetajad, lapsevanemad ja kõik teised huvilised. Nimelt toimub 45 minutiline koolitund kahes osas: 15-20 minutit on virtuaalse klassiruumi ees külalisõpetaja ja seda YouTube'i otseülekande vahendusel. 25-30 minutit tegelevad õpilased koos õpetajaga teemaga edasi, selleks pakume neile lisamaterjalid ja meetodisoovitused. Kingitusest võid lähemalt lugeda siit lehelt.

Just külalisõpetajate põnevatest, inspireerivatest ja harivatest otseülekannetest saamegi korraga osa kõikjal üle Eesti. Selleks tasub jälgida siin toodud tunniplaani ja tundide aegu ning otsida sündmuste alt üles õige tund. Kõik e-külalistunnid salvestatakse videotena ja jäävad õpetajatele, õpilastele ja kõigile huvilistele kättesaadavaks ka edaspidi. Õpetajad leiavad tunnimaterjalid Tagasi Kooli kodulehelt.
Oma klassi saab e-külalistundidesse registreerida siin.
Miks Tagasi Kooli seda teeb? Peame oluliseks, et õpilased saaksid mõtestada Eestiga seotud teemasid ja rääkida neis kaasa. Seesuguses formaadis külalistunde korraldab Tagasi Kooli esimest korda ja maailmas pole meile teadaolevalt eelpoolkirjeldatud formaadis e-külalistunde tehtud. Toetame projektiga Eesti e-riigi arengut ja kuvandit ning soovime toetada õpilaste ja õpetajate IT-oskuste arengut, mõtestame Eestist uudsel viisil ja kaasame suure osa õpilastest ja õpetajatest. Suured tänusõnad lähevad ka e-külalistundide toetajatele, kelle toel saame õpetajate ja õpilasteni viia inspireerivad külalisõpetajad ning mitmekesised õppematerjalid. Aitäh, EV100, Swedbank, Overall Eesti ja Kodanikuühiskonna Sihtkapital.

7. - 9. veebruar: ERILINE EESTI

Õpetajad ja õpilased saavad tundidesse registreerida siin.

Kõik huvilised saavad tunde jälgida ka otse Tagasi Kooli youtube'i kontolt, kuhu tund ilmub ülekande alguses. Tagasi Kooli kanali tellijad saavad otseülekandest teavituse e-kirjana.

07.02.

9:00, #052 Põhja-Tallinn: Meie eriline keel muusikas 1.-6. klass

10:00, #053 Rasmus Puur: Minu eriline kõne Eestile 1.-3. klass

11:00, #054 Marju Kõivupuu: Minu eriline Eesti - kes on eestlane? 4.-6. klass

12:00, #055 Kaarel Tarand: Meie eriline Eesti lipp 7.-9. klass

13:00, #056 Robert Kitt: Meie Eesti eriline tulevik 10.-12. klass

08.02.

9:00, #057 Karl Vilhelm Valter: Minu wifit täis metsadega Eesti 1.-3. klass

10:00, #058 Meelika Hirmo: Minu eriline Eesti - maailmakoristuse sünnipaik 4.-6. klass

11:00, #059 Tund toimub inglise keeles. Louis Zezeran: Minu eriline võimaluste Eesti 7.-9. klass

12:00, #060 Jüri Kuuskemaa: Minu erilise Eesti vanalinn 7.-12. klass

13:00, #061 Marju Lauristin: Minu eriline Eesti võrdluses teiste riikidega 10.-12. klass

09.02.

9:00, #062 Minu eriline Eesti 1.-6. klass

10:00, #063 Agne Kuimet: Minu eriline Eesti - kestlik areng 7.-9. klass

11:00, #064 Liisi Vähi: Minu erilise Eesti linnaruum - meie ühine elutuba? 10.-12. klass

12:00, #065 Maarja-Leena Saar ja Teele Pehk: Meie eriline koosloomeline Eesti 10.-12. klass

Toimunud sündmused

# data[].attributes.attachment_link.description
Tagasi Kooli kingib Eestile 2017/18. õppeaastal 100 e-külalistundi. Projektiga innustame kooliõpilasi mõtestama Eesti ühiskonnas toimuvat, unistama ja andma ideid Eesti elu paremaks loomisel. E-külalistund on üsna tavapärane koolitund selle erinevusega, et tunnis saavad osaleda kõik - õpilased, õpetajad, lapsevanemad ja kõik teised huvilised.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EV100 programmis on koht ka mereharidusel ja veemõnudel. Nii alustab juuni kaheksas Eesti erinevas paigas koolituspäevi pop-up merekool "Meresõber"​, et anda nii lastele kui täiskasvanutele võimalusi proovida omal käel erinevaid merespordivahendeid, saada vahetu kogemuse merel käimisest ning tutvuda merega seotud vaba aja veetmise võimalustega. Kuid kas veekogemuse saavad ka need lapsed, kelle kodukandis mereranda pole?

Pole midagi paremat, kui järjepidevus. Üks vahva näide sellest on EV100 programmi kuuluv sündmustesari . See liikuv pop-up merekool alustas oma teekonda siis, kui Eestis oli merekultuuriaasta. Ning jätkab tänavu, mil 2017 aasta on pühendatud lastele ja noortele.

Eesti on ju teadagi mereriik, ent mereharidusega on meil siiani pisut nigelad lood. On ju meie rahva ajaloos aeg, mil isegi niisama randa jalutama minemise soov asja piirivalvuri ärevile.

Kuidas aga vee ääres käituda, mida ja kuidas teha või tegemata jätta? Milliste vahenditega seilama ja seiklema tohib minna - seda kõik lapsed merekoolis "Meresõber" õpivadki.

Suve jooksul jõuab "Meresõber" kaheksasse maakonda ja sel aastal käiakse ka neis kohtades, kus merd küll pole, ent korralikum siseveekogu on ometi. Nii saavad sajad noored vahetu kogemuse veekogu ääres ja lainetel vaba aja veetmise võimalustest.

Pop-up merekooli asukohad:

Meresõber annab võimaluse veele minna kahel erineval viisil:

I Eelregistreerimisega 5-päevane merekool noortele

5-päevase koolituse raames antakse ülevaade merel käitumise põhimõtetest ning omandatakse algteadmised purjetamisest, kajakiga sõitmisest, SUP-lauaga sõitmisest ning lohesurfist.

5-päevane merekool on mõeldud 8-16-aastastele noortele ning osalustasu on 15 eurot osaleja kohta.
Olenevalt asukohast moodustatakse kaks kuni neli 18-liikmelist gruppi: Kärdlas, Eismas, Võrus ja Viljandis neli gruppi ning Pirital, Tilgus, Kakumäel ja Räpinas kaks gruppi. NB. Viljandi teise nädala kursused on erandina 4-päevased.

5-päevase kursuse kava, iga päev kaks tundi:

1. päev: sissejuhatav loeng veeohutusest ja spordivahenditest
2. päev: purjetamine
3. päev: kajakiga sõitmine
4. päev: SUP-lauaga sõitmine
5. päev: lohesurf / purjetamine

Kuna osalejate arv 5-päevasel kursusel on piiratud, on vajalik eelregistreerimine. Registreerimine on alanud ja kestab Eesti Jahtklubide Liidu kodulehel. NB! Registreerimise kinnitab osalustasu maksmine.

II Kiirkursus "Esimest korda veele!"

Õhtuti kell 16.00-19.00 ning nädalavahetuseti kell 10.00-19.00 on pop-up merekool "Meresõber" avatud kõikidele huvilistele, kes soovivad proovida erinevaid veespordivõimalusi.

1-tunnisele kiirkursusele võetakse elava järjekorra alusel ning ühekordne osalustasu on 5 eurot.

Pop-up merekooli instruktorid on Eesti oma ala professionaalid, kes puutuvad veespordiga kokku igapäevaselt. Üks neist, meie vaneminstruktor Elise Umb on Eesti koondislane purjetamises ning kuulub paadiklassi 470 naiste arvestuses maailma paremiku.

Purjetamisega alustas ta juba 5-aastaselt Optimisti klassis ning tänaseks on saanud sellest tema elukutse. Lisaks merel praktiseerimisele õpib ta Tartu Ülikooli kehakultuuri magistrantuuris purjetamise erialal.

Meresõbra sõbrad
Meresõbra projekti on 2016. aastal ellu kutsunud Kultuuriministeeriumi poolt algatatud Merekultuuriaasta 2016. "Meresõber" on jätkuprojekt, mida toetab EV100. Et mereharidus jõuaks võimalikult paljudeni ja ka siseveekogude äärde, selleks on abikäe ulatanud Tallinna linn, Harku vald, Hiiu vald, Vihula vald, Räpina vald, Võru linn, Viljandi linn.
Erilist hoolt meie eest kannab ka 4Energia.
Merelaagri projekti veab Eesti Jahtklubide Liit, projektijuht on Indrek Ilves.

# data[].attributes.attachment_link.description
EV100 programmis on koht ka mereharidusel ja veemõnudel. Nii alustab juuni kaheksas Eesti erinevas paigas koolituspäevi pop-up merekool "Meresõber"​, et anda nii lastele kui täiskasvanutele võimalusi proovida omal käel erinevaid merespordivahendeid, saada vahetu kogemuse merel käimisest ning tutvuda merega seotud vaba aja veetmise võimalustega. Kuid kas veekogemuse saavad ka need lapsed, kelle kodukandis mereranda pole?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse korraldatud kunstimessidel osalemine aprillis 2017 Brüsselis: Paul Kuimet FOKU-ga ja Kristina Õllek Rundumiga Poppositionsi messil ning Kaido Ole ja Tõnis Vint Temnikova & Kasela galeriiga Independenti messil.

2. Marten Esko kureeritud näitus „Kahe-vahel" 11.07.-31.12.2017 Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis. Esitleti nii Euroopa Parlamendi püsikollektsiooni kuuluvaid Jaan Elkeni, Kaido Ole ja Alice Kase kunstiteoseid kui ka valikut silmapaistvamate uue põlvkonna Eesti kunstnike loomingust ( Dénes Farkas, Kristiina Hansen, Paul Kuimet, Kärt Ojavee, Johanna Ulfsak, Tõnis Saadoja, Taavi Suisalu, Timo Toots ja Visible Solutions OÜ).

3. Galerii Positiiv kuuest näitusest koosnev näituseprogramm Tallinnas fotogaleriis Positiiv:

1. Reet Sau näitus „Siin on mu süda" 09.05.-26.05.2017;

2. Ülle Saatmäe näitus „Vaateväli" 12.09.-30.09.2017;

3. Maarja Mäemetsa näitus-installatsioon „aega on küll / there's time" 03.10.-20.10.2017;

4. Kristino Rav'i näitus „Hämarala seniidis" 01.10.-17.11.2017;

5. Triin Kerge näitus-installatsioon „Kui kaugel on lähedus" 21.11.-08.12.2017;

6. Ly Lestbergi näitus „Argikoreograafia" kevadel 2018.

4. Tanel Randeri projekt „100 paplit" korraldab kunstinäitusi ja -residentuure Valgas, luues laiemat kõlapinda Ida-Euroopa identiteedile Eestis. Projekti sündmused:

1. Läti kuraatorite ja kunstnike näitus „Koht, kus kõik on parem" 09.05.-10.06.2017 Valga Muuseumis;

2. Marit Mihklepa ja Edgars Rubenise näitus 27.02.-10.03.2018 Valga Muuseumi galeriis;

3. Tanel Randeri kuraatoriprojekt „Agora" aprillis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

4. Michael Kurzwelly residentuur ja näitus „Slubfurt" 11.04.-25.04.2018 Valga Kultuurikeskuses;

5. Bita Razavi näitus juulis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

6. Rait Rosina näitus augustis 2018 Valga Muuseumi galeriis;

7. Tanel Randeri kureeritud sümpoosion/performance septembris 2018 Valga raudteejaamas.

5. Laura Kuuse ja Camille Laurelli kuulamissessioonide projekti „Sada helimaastikku stuudios 335" Tallinnas ARS-i majas:

1. kuulamissessioon 05.06.2017. Külas on Islandil elav prantsuse kunstnik ja digikunstirevolutsionäär Serge Comte;

2. kuulamissessioon 29.09.2017. Avangardi-eri;

3. kuulamissessioon 31.12.2017. Hääle-eri;

4. kuulamissessioon märtsis 2018. Rändamise-eri.

6. Kunstikeskuse NOAR interaktiivne linnaruumiprojekt „(R)estart Reality" Edward von Lõnguse töödest 01.07.2017-31.12.2018 Euroopa pealinnades (sh Brüssel, Rooma, Helsingi, Berliin, Kopenhaagen, Pariis, Riia, Vilnius, Budapest, London).
7. Eesti Kunstnike Liidu korraldatud
1. kunstifestival „FutuMuhu. Sada aastat. 2017" 14.07.-15.07.2017 Muhus EKL kunstitalus
2. festivali ülevaatenäitus 02.10.-09.10. 2017 Pariisis galeriis Avenue des Arts.

8. Pire Sova ja Pille Õnnepalu näitus ja jututoad „Vabaduse maagiline ilu" 21.07., 28.07., 04.08., 11.08.2017 Tallinnas raamatupoes Puänt ning „Avatud ateljee" 18.08.2017 Võrus galeriis.

9. Artist-run space Kraami algatajate, kunstnike Killu Sukmiti ja Minna Hindi põgenikekriisi käsitleva projekti „Linnutee" raames korraldatud suvetuur 24.07.-06.08.2017 Ida- ja Lääne-Virumaal. Sügisel 2017 jätkub kunstiruumis Kraam 2016. aastal alguse saanud piirideta kohvik Coffee Without Borders (CWB) ja töötoad. Toimuvad kokkusaamised ja arutelud, kus Kraam toimib kogukondliku kokkusaamiskohana.

10. Karel Koplimetsa performance ja film „Juhtum nr 13. Oodates taarast laeva" liinil Tallinn-Helsingi. Parve randumine Helsingist Tallinna 09.08.2017. Filmi esitlemine 24.08.2017 Tallinnas Kumu kunstimuuseumis. Teosed on eksponeeritud 25.08.2017-28.01.2018 Kumu kunstimuuseumi grupinäitusel „Rändajad".

11. Temnikova ja Kasela galerii näitus Olga Chernyseva ja Jaan Toomiku loomingust 23.08.2017-31.10.2017. Olga Chernyseva looming on eksponeeritud galeriis, Jaan Toomiku aktsioon toimus Tallinna keskturul.

12. Paul Kuimeti filmiprojekti „Kuldne kodu" esitlemine 01.09.2017 Tallinna Fotokuu avanäitusel „Visuaalkurnatus" Tallinna Kunstihoones.

13. Eesti Disainerite Liidu ülevaatenäitus eesti disainist „Size Doesn't Matter" 12.09.-25.09.2017 Londoni disaininädalal.

14. Kaia Kiige ja Tarmo Roosimöldri näitus „Variatsioonid maa ja vee piiril" 03.10.2017-22.12.2017 Brüsselis Euroopa Liidu Nõukogu peasekretariaadi hoones.

15. Eesti Kunstimuuseumi näitus eesti kaasaegsest kunstist „Archeology of the Screen. The Estonian Example" 14.09.-11.11.2017 Brüsselis kultuurikeskuses Bozar.

16. Sally Stuudio korraldatud rahvusvaheline koolinoorte triennaal „Eksperimenta! Kunst ja majandus" 20.10.-03.12.2017 Tallinnas.

17. Eesti Kunstiakadeemia disainiteaduskonna toote- ja tekstiilidisaini ning nahakunsti osakondade ühisprojekt „Hea Eesti Asi". Disainer Mihkel Masso juhendamisel läbiviidud õppetöö käigus pakuti välja hulk Eestit tutvustavaid meeneid, millest loodi kokku kaheksa tooteprototüüpi. Praktilise suunitlusega õppeaine 2017. aasta kevad- ja sügissemestril kulmineerus näitus-väljapanekuga Tallinna Disainiöö Festivalil.

18. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Konrad Mägi (1878-1925)" 10.10.2017-28.01.2018 Galleria Nazionale d'Arte Moderna e Contemporaneas Roomas.

19. Artist-run space Rundumi omaalgatuslike ruumide teemalise trükise „Mida teha koos?" esitlus 07.12.2017 ARS-i majas Tallinnas.

20. Eesti Disainerite Liidu ülevaatenäitus eesti disainist „Loov kultuur / Size Doesn't Matter" 08.12.2017-21.01.2018 Pariisi disainikeskuses La Cité de la Mode et du Design.

21. Arne Maasiku näitus vene vanausulistest Eestis, nende ajaloost, religioonist ja ikoonikunstist 09.12.-21.12.2017 Valgevene Kultuuri ja Kunstide Ülikooli galeriis Minskis.

22. Tartu Kunstimuuseumi näitus „Metafoorid kodule" 18.01.-15.04.2018, mis tegeleb kodu mõiste (ümber)defineerimisega 21. sajandi Lääne ühiskonnas muutunud elustiili ja -korralduse valguses.

23. Voronja galerii korternäituste sari „Lätted" - kunstnikud oma sünnikohtades. Toimub 15 kunstinäitust 15 maakonnas alates 2018. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta aprillini Tartus, Kursi külas Jõgevamaal, Raadama külas Põlvamaal, Hanila külas Pärnumaal, Käina külas Hiiumaal jm.

24. Eesti Kunstiakadeemia Narva residentuuri kunstiprogramm „Ümbersõit" ühendab kohalikud noored vanuses 15-18 ja residentuuris viibivad 13 väliskunstnikku läbi aasta vältavas 12 töötoas alates jaanuarist 2018.

25. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Kunstiühing Pallas 100. Sünd ja taassünd" 26.01.-03.06.2018 Adamson-Ericu muuseumis Tallinnas. Näitus keskendub Kunstiühingu Pallas loomisele sada aastat tagasi ja selle tegevusele kuni Konrad Mägi surmani, hõlmates ka ühingu taastamist kolmekümne aasta eest.

26. Maarin Ektermanni ja Mary-Ann Talvistu kureeritud ja terve 2018. aasta vältav projekt „Kunstnikud kogudes", mille puhul 11 kaasaegset kunstnikku ja loovisikut (Jaanus Samma, Flo Kasearu, Marge Monko, Jevgeni Zolotko, Raul Keller, Mihkel Ilus, Laura Põld, Jass Kaselaan, Aet Ader - Laur Kaunissaare, Marit Ilison) töötavad kümnes Eesti väikemuuseumis (sh Võru Muuseum, Koidula Muuseum Pärnus, Eesti Ringhäälingumuuseum Türil, A, H. Tammsaare muuseum Vargamäel, Saaremaa Muuseum, Sillamäe Muuseum, Liivi Muuseum Alatskivil, Kunda Tsemendimuuseum). Kõigis muuseumides sünnib koostööprojekti lõpuks näitus.

27. Tallinna Keskraamatukogu algatatud näitusesari „Noor, loo ja too kunst raamatukokku!" 14-26-aastaste noorte töödest kohalike raamatukogude ruumides kogu 2018. aasta jooksul üle Eesti.

28. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Michel Sittow. Estonian Painter at the Courts of Renaissance Europe" 28.01.-13.05.2018 Rahvusgaleriis, Washington, D. C.

29. Eesti Moedisaini näitus „State of Dreams" Fashion Weeki raames 21.01.-23.01.2018 Stockholmis. Osalevad Aldo Järvsoo, Al Meta, Ketlin Bachmann, Kärt Põldmann, Riina Põldroos, Stella Soomlais ja Tanel Veenre Jewellery.

30. Tallinna Kunstihoone ja kuraator Katerina Gregos' näitus „Riik ei ole kunstiteos" 17.02.-16.04.2018 Tallinnas.

31. Tanja Muravskaja portreefotode raamat Eestis viibivatest NATO sõduritest „Raamat sõdurist", mida esitletakse 2018. aasta veebruaris Tallinnas.

32. Kaire van der Toorn-Guthani, Toomas Volkmanni, Piret Jaaksi, Tõnu Tunneli ja Tõnu Runneli ühisnäitus ja raamatu „Eesti läbi saja silmapaari" esitlemine veebruaris 2018 Eesti Rahva Muuseumis Tartus.

33. Eesti Instituudi väljaantava ingliskeelse kunstiajakirja Estonian Art 20. juubeli väljaande esitlus 15.03.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas.

34. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Ajalugu pildis - pilt ajaloos" 16.03.-05.08.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus uurib ajaloopilte ja nende kaudu erinevaid vaatenurki Eesti ajaloole.

35. Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumi kureeritud osalemine rahvusvahelisel kunstimessil „Poppositions" e-residentuuri pilootprojektiga, 18.04.-22.04.2018 Brüsselis. Eestit esindab prantsuse-eesti kunstnik Eléonore de Montesquiou.

36. Kaupo Kikkase, Laur Kaunissaare, Erki Pärnoja, Jaak Printsi ja Meelis Muhu ühisprojekt „Saja lugu. Variatsioonid Eesti inimestest" portreteerides Eesti inimesi fotodel, muusikas ja sõnas. Kontsertlavastuse „Saja lugu" maailmaesiettekanne toimub Tallinna rahvusvahelise festivali Jazzkaar avasündmusena 20. aprillil 2018.

37. Mooste KülalisStuudio projekt „Metsik. Käärimine normaalsuse äärealadel", mis sisaldab biokunsti residentuuri, sümpoosioni korraldamist ning kataloogi väljaandmist. Residentuurid toimuvad 2018. aasta aprillis ja mais, sümpoosion 17.08.-26.08.2018, projektide esitlemine 26.08.2018. Toimumiskohad on Lõuna-Eestis.

38. Annika Haasi ja Külli Lupkini portreeraamatu „Sissevaade Eesti romade kogukonda" esitlus 2018. aasta aprillis Juhan Kuusi Dokfoto Keskuses Tallinnas ja Valga Muuseumis.

39. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Âmes sauvages. Le symbolisme dans les pays baltes" 10.04.-15.07.2018 Musée d'Orsays Pariisis. Näitus toimub koostöös Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Leedu Rahvusliku Kunstimuuseumi ja M. K Čiurlionise nimelise Rahvusliku Kunstimuuseumiga.

40. Pärnu Muuseumi ja Eesti Kunstiakadeemia moeosakonna ühisprojekt „Eesti oma sinine" 05.04.-27.05.2018 Pärnus. Projekt ühendab moe, looduse ja pärandkultuuri kaasaegses võtmes näituseks.

41. Raamatusaatkonna ja Tartu Kõrgema Kunstikooli üliõpilaste kunsti- ja raamatunäitus „Sajad raamatud" 05.04.-28.04.2018 Tartus ja 03.05.-26.05.2018 Tallinnas.

42. Kristi Kongi isikunäitus dialoogis belgia maalikunstniku Kasper Bosmanisega 11.05.-16.09.2018 Kumu kunstimuuseumi sisehoovis Tallinnas.

43. Tallinn Art Space 'i väljaantava 20 eesti kunstniku (Jüri Arrak, Jaan Toomik, Leonhard Lapin, Evi Tihemets jt) graafikakogumiku „Vabadus 21. sajandil" esitlemine juunis 2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Järgnevad näitused 2018. ja 2019. aasta jooksul Võrus, Narvas, Pärnus, Paides, Kihnus, Ruhnus, Tartus, Viljandis, Tallinnas, Münchenis ja Torontos.

44. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse näitus eesti kaasaegsetest kunstnikest 2018. aasta juunist augustini Londonis koos Piibe Kolka dokumentaalfilmi esmaesitlusega Katja Novitskovast.

45. Eesti Kunstnike Liidu 18. aastanäituse publikupreemia väljakuulutamine 08.06.2018 Tallinna Kunstihoones.

46. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Michel Sittow. Eesti maalikunstnik Euroopa õukondades" 08.06.-16.09.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Tallinnast pärit renessansikunstniku Michel Sittowi esimene isikunäitus, mis toob kokku tema haruldased maalid tervest maailmast.

47. Kunstikeskuse NOAR korraldatav Eesti Kunstiakadeemia, Läti Kunstiakadeemia ja Vilniuse Kunstiakadeemia üliõpilastele suunatud konkurss „Minu Eesti", mis kulmineerub näitusega kunstimessil „ArtVilnius" 2018. aasta juunis Vilniuses.

48. Tallinna Loomeinkubaatori korraldatav eesti moe- ja elustiilidisaini näitus 2018. aasta suvel Premiumi messil Berliinis, kus osaleb üle kümne eesti moe- ja aksessuaaridisaineri.

49. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Ekraani arheoloogia" 06.07.-14.10.2018 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Eri põlvkondade kunstnikud uurivad ekraani ja kunsti suhet nii enne kui ka pärast arvutiajastu saabumist.

50. Taavi Suisalu ja Timo Tootsi projekt „Hiirelõks48" 10.07.-22.07.2018 Valgamaal. Projekt koondab digitehnoloogiatega töötavad kunstnikud, et leiutada ja mõtestada digitaalse immigrandi ja pärismaalase mõisteid.

51. Laura Linsi ja Roland Reemaa projekt „Toimumata jäänud tulevikud Eesti modernismis" 2018. aasta juunis ja juulis Eesti Rahva Muuseumi Heimtali muuseumis Viljandimaal. Näituse avamine toimub 27.07.2018.

52. Kondase Keskuse autsaiderkunsti näitus „Kogutud maailmad" erivajadustega inimeste loomingust 2018. aasta suvel Viljandis.

53. Evald Okase muuseumi rahvusvaheline kaasaegse klaasikunsti näitus sallivuse teemadel „Teine vaatenurk" 02.09.-09.09.2018 Haapsalus.

54. Maria Aua ja Aivar Tõnso ühisnäitus uurib mereäärse aleviku maastikku ja elukeskkonda. Näitus toimub 12.07.-12.08.2018 Virtsus Tööstuse tänava endise kaupluse ruumides.

55. Asuurkeraamika kunstiprojekt „Tuleraamat" 2018. aasta augustis, reisides keraamikaahjuga mööda Eestit: 20.08 Narva kindluses, 21.08 Seto Talumuuseumis, 22.08 Viljandi lähistel Vardjas, 23.08 Pärnu Uue Kunsti Muuseumis, 24.08 Saaremaal Kuressaare linnuses, 25.08 Hiiumaal Tubalas ja 26.08 Tallinnas Tornide väljakul.

56. Eesti Kunstimuuseumi ülevaatenäitus eesti kunstist 01.09.-31.12.2018 Riiklikus Tretjakovi galeriis Moskvas.

57. Eesti Kunstimuuseumi näitus eesti kaasaegsest kunstist „Le tour du monde en quatre-vingts jours" 01.10.-31.12.2018 kultuurikeskuses Le Lieu unique Nantes'is.

58. Liina Siibi uurimusprojekt „Eesti naine Soomes" 26.09.-28.10.2018 Vana-Võromaa Kultuurikojas Võrus ja 18.10.-25.11.2018 Sinne galeriis Helsingis.

59. Sirje Helme raamatu „Eesti kunsti 100 aastat" esitlemine 2018. aasta oktoobris Tallinnas. Väljaanne kuulub EV100 raamatusarja „Eesti saja aasta lood", mis koosneb 44 raamatust ja mida kirjastab AS Eesti Meedia.

60. Pärnu Muuseumi näitus Raul Meele rahvust ja identiteeti käsitlevast loomingust ajavahemikus 1973-2017 23.10.2018-06.01.2019 Pärnus.

61. Fred Kotkase rändav maalinäitus „Eesti pidu" erinevate pidupäevade tähistamisest toimub 2018. aasta teisel poolel: 27.08.-23.09.2018 Tartu Kunstimajas, 10.10.-03.11.2018 Pärnu Linnagalerii Kunstnike Majas; ning Viljandis Kondase Keskuses ja Tallinnas.

62. Raplamaa Kaasaegse Kunsti Keskuse näitus „Eesti kui mõtteline ruum" 06.10.-03.11.2018 Raplas.

63. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Sümbolism Baltimaade kunstis" 12.10.2018-03.02.2019 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus toimub koostöös Läti Rahvusliku Kunstimuuseumi, Leedu Rahvusliku Kunstimuuseumi ja M. K Čiurlionise nimelise Rahvusliku Kunstimuuseumiga. Näitusel on esindatud paljude Baltimaade sümbolistliku kunsti suurnimede looming: Janis Rozentāls, Mikalojus Konstantinas Čiurlionis, Kristjan Raud jpt.

64. Annika Haasi fotonäitus „Eesti moslemikogukonna anatoomia" 2018. aasta novembris Eesti Rahvusraamatukogu fuajeegaleriis Tallinnas.

65. Eesti Kunstimuuseumi näitus, konverents ja filmiprogramm „Salatoimikud. 1990ndate kartoteek" 02.11.2018 - märts 2019 Kumu kunstimuuseumis Tallinnas. Näitus läheneb Eesti 1990. aastate kunstiloole uurivast vaatenurgast, heites pilgu vähem tuntud ja tähelepanuta jäänud aspektidele.

66. Eesti Kunstimuuseumi näitus „Eesti mütoloogiline muinasmaailm Kaljo Põllu loomingus" 15.11.2018-19.02.2019 Jaapanis Okuni pühamu näitusesaalis.

67. Mihkel Ilusa rahvusliku motiivi teemasid käsitlev isikunäitus ja kunstitunnid 2018. aasta novembris ja 2019. aasta jaanuaris Paides.

68. Tallinna Kunstihoone korraldatav näitus „Alice, Neeme ja Jass" Alice Kase, Neeme Külma ja Jass Kaselaane loomingust 2018. aasta detsembris Helsingi Kunstihoones.

69. Liina Siibi isikunäitus 26.01.-24.03.2019 Tallinna Kunstihoones. Näitus tegeleb isikliku ja ühiskondliku kogemuse käsitlemise erinevustega.

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskuse korraldatud kunstimessidel osalemine aprillis 2017 Brüsselis: Paul Kuimet FOKU-ga ja Kristina Õllek Rundumiga Poppositionsi messil ning Kaido Ole ja Tõnis Vint Temnikova & Kasela galeriiga Independenti messil. 2. Marten Esko kureeritud näitus „Kahe-vahel" 11.07.-31.12.2017 Euroopa Parlamendi hoones Brüsselis.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Keila terviseks" on Eesti Vabariigi 100. juubelile pühendatud, Keila linnas või Keila elanikele suunatud terviseliikumise sündmustesari.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
EV100 suurim lastele mõeldud ürituste sari, elamustuur "Laste Vabariik" toimub 25. maist kuni 8. septembrini 2017. Suve jooksul sõidab Laste Vabariik erilise haagisauto ratastel läbi kõik Eesti maakonnad ning tähistab koos lastega Eesti Vabariigi peatset 100. sünnipäeva.

MIS ON ELAMUSTUUR "LASTE VABARIIK"?

Elamustuur "Laste Vabariik" on kolme tegelusalaga elamustuur, mis pakub lastele võimalust tähistada omal moel Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva.
Igas peatuspaigas saab näha uut lasteetendust "Kõige parem kingitus" Eesti Vabariigi sünnipäevaks valmistumisest, avastada Eestit omanäolisel labürint-mängualal ning proovida oma käte osavust ja mõtte erksust töötubades.
Laste Vabariigi ainulaadsel autolaval on oodatud oma etteastetega üles astuma kohalikud lapsed ja noored!
Laste Vabariik on kõigile mõistagi tasuta!

"Laste Vabariik" sõidab mööda Eestimaad maist septembrini ning jõuab igasse maakonda. Kokku peatub elamustuur 53 paigas üle Eesti.

​Juubeliprogrammi kuuluv "Laste Vabariik" on lastele suunatud ettevõtmiste sari, mis sõidab igasse Eesti maakonda kohale, pakib lahti teatrilava, atraktiivse labürint-linnaku koos teematornidega ja töötubade ala ning kutsub pealinnast kaugel(gi) elavad lapsed üheks päevaks kogema midagi ainukordset - Eesti sajandat sünnipäevapidu.

Intervjuud tegijatega saad lugeda siit!

Kolmapäeva pärastlõunal startis Kadriorust presidendi lossi õuelt elamustuur "Laste Vabariik". Uudistajatele ja kutsutuile avanes küll vaid killuke kogu elamustuuri uhkest väljapanekust, ent aimu tulevast saadi nähtu põhjal ometi. Et Eesti riigi sajas sünnipäev jõuaks ka kõige kaugemasse Eestimaa külla, tõsteti elamustuur nüüd ratastele.

No näiteks, et auto-laval mängitakse teatrietendust ja saab laulu kuulata. Või et näituse- ja näppimisalal on võimalik kõike lähemalt uurida - olgu väljapanek siis Iloni imedemaalt, ajaloomuuseumist või rahvusringhäälingu lasteportaalist pärit. Ning et tegelusalal võib tänu tervishoiumuuseumile inimese kõhuõõnsuse eripärasid lähemalt vaadelda, paarismehe suusatamist proovida või taaskasutuse imesid lähemalt proovida. Lapsi oli sel pärastlõunal lossiesisel ikka päris palju, kuid ometi oli kõik nii vaikne - järelikult köitis nähtav ja pakutu sedavõrd, et isegi juba kogenum koolilaps end eksponaati uurima unustas. Rääkimata neist (vana)vanematest, kes rõõmuga isegi lustisid.

Ühtäkki seisid kõrvuti päris- ja mänguriik. Ent üks polnud teisest väiksem või tähtsusetum. Vastupidi. Mõlemad olid väga-väga olemas. Kui päris-president Kersti Kaljulaid lavale tuli, jäi nii mõnelgi päris-täiskasvanul suu üllatusest lahti: president rääkis päris peast ja jutt läkski meile kohe päris südamesse. Ema ja vanaemana oskas president öelda just neid mõtted, mida laste ja noorte kultuuriaastal asutatud Laste Vabariik oma alusdokumendis sätestab.
Elamustuurile soove teele kaasa andes avaldas president lootust, et me keegi ei kaotaks kunagi seda lapsemeelsust, mis mängulusti aitab alles hoida. Sest vaid tegemise ja elu-rõõmu põuetaskus hoides saab Eesti kord ka 200. sünnipäeva pidada. Lõpetuseks oli presidendil veel üks suur soov: et me kõik saaksime kõike teha alati koos perega.

Lossiplatsi kontserti juhtinud Otto Samuel Kahar kinkis südamliku kõne peale president Kaljulaidile "Laste Vabariigi" passi - selle kõige esimese, mis välja antud. Piltki oli passi sisse kleebitud. Presidendil jäi üle vaid oma nimi sisse kirjutada.

Et aga ka president kõike ja rohkem oma perega koos teha võiks, kinkis Otto presidendile veel kaks ekstrapassi. Laste jaoks. Lastelastele seekord passe veel ei tehtud, sest nii tillukesed on ju kõikjal teretulnud.

Olgu siinkohal veel öeldud, et elamustuurile pääsevad kõik huvilised kõikjal ja tasuta. Ning passi saab alles "Laste Vabariigi" alal ning see eriline dokument antakse kõigile kuni 12-aastastele. Mida täpselt "Laste Vabariigi" kodaniku tunnistusega teha saab, selgub juba passi lähemalt uurides. Kindel on, et selle dokumendi saajal juba elus igav ei hakka.

MIDA TEHA SAAB, KUI ELAMUSTUUR JÕUAB SINU KODUÕUELE?

Laste Vabariigis saab näha etendust ", kus saja-aastased kaksikõed Kõige parem kingitus!"Hulda ja Gulda Eesti 100. sünnipäevaks valmistuvad.

Mängualal õpivad lapsed Eestit eri nurkade alt tundma,

töötubades meisterdavad ja nuputavad.

Laval astuvad üles kohalikud lapsed ja noored.

MILLEST RÄÄGIB TEATRIETENDUS "KÕIGE PAREM KINGITUS"
Kätlin Vainola kirjutatud teksti sisu on sügav ja mitmekihiline ning vaieldamatul põnev ka vanemale vaatajale. Peategelasteks on kaks atsakat vanaprouat Hulda ja Gulda, kes elavad ühel väikesel saarel ning peavad vahvat vanakraamipoodi. Vabariigi 100. aastapäeva hommikul pidupäevakooki küpsetama asudes avastavad naised aga, et korsten ei tõmba. Kutsutakse muidugi korstnapühkija, ent katusele ronivad ka prouad ise. Kuna nad sinna siis kinni jäävad, tuleb tuppa jäänutel kook valmis teha. Küpsetuslõhnade saatel arutletakse, mida riigi sünnipäev täpsemalt tähendab ja kas kinke ka saab?

Lihtsakoeline, kuid suurepärane näidend on täis vahvaid situatsioone ja mahlakaid karaktereid. Teiste hulgas näiteks Suitsupääsuke Teele, kes jõuab erandkorras varem (ikkagi veebruar!) lõunamaalt koju ja Tolmurull Asalea, kes igatseb rahu ja kordab pidevalt, et "nii nagu praegu on, on hästi. Peaasi, et miski ei muutu".
Mängu tuleb ka linnapoiss Priit, kel päris-vanaema polegi, kui on mälestust kohast ja inimestest, kellega koos veetnud ta kord toreda suve...

Näidendi lavastas Taavi Tõnisson
Kunstnik: Mae Kivilo
Mängivad: Viljandi kultuurikolledži vilistlased

Täpsema kava leiab siit:

MIS ON "LASTE VABARIIK"?

​EV100 programmi kuuluv "Laste Vabariik" on lastele suunatud ettevõtmiste sari, mis sõidab igasse Eesti maakonda kohale, pakib lahti teatrilava, atraktiivse labürint-linnaku koos teematornidega ja töötubade ala ning kutsub pealinnast kaugel(gi) elavad lapsed üheks päevaks kogema midagi ainukordset - Eesti sajandat sünnipäevapidu.

Kultuuriministeeriumi poolt ellu kutsutud laste ja noorte kultuuriaasta suursündmus.

Kolme tegelusalaga elamustuur, mis reisib Eesti väiksemates kohtades 25. maist 8. septembrini.

Etendusealal toimub etendus ning kohalike laste ja noorte programm;

Mänguala sisustavad projektis osalevad partnerid - elamuskeskused, muuseumid ja teised igapäevaselt lastele tegevusi pakkuvad partnerid;

Töötubade alal toimuvad paljude erinevate valdkondade õpitoad.

Laste Vabariik jõuab igasse maakonda ja on kõigile tasuta.

ala disainerid on Mae Kivilo ja Kaarel Kuusk, teematornid maalis Tiia Mets.

Kokku 55 sihtkohta, ühes maakonnas korraga 2-5 päeva.

Päev algab kell 12 ja lõpeb kell 17. Teatrietendus kestab u 40 minuti

Projekti koordineerib Eesti Lastekirjanduse Keskus.

Elamustuuri peatuspaikade koostööpartner on Eesti Avatud Noortekeskuste Ühendus.

Laste Vabariigi elu kajastavad Laste ja noorte kultuuriaasta "Mina ka!" veeb minaka.ee, ERRi Lastejaam ja EV100 koduleht.

# data[].attributes.attachment_link.description
EV100 suurim lastele mõeldud ürituste sari, elamustuur "Laste Vabariik" toimub 25. maist kuni 8. septembrini 2017. Suve jooksul sõidab Laste Vabariik erilise haagisauto ratastel läbi kõik Eesti maakonnad ning tähistab koos lastega Eesti Vabariigi peatset 100. sünnipäeva. MIS ON ELAMUSTUUR "LASTE VABARIIK"?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
''EV100 igas külas'' annab igale külale, linnale ja selle kogukonnale võimaluse valida juubeliperioodi vältel aprillist 2017-veebruarini 2020 välja üks päev, millal nemad on sünnipäevalapse rollis ja peavad EV 100. sünnipäeva.

Eesti Vabariigi 100. sünnipäev on meie kõigi pidu. Sündmuste sarja EV100 IGAS KÜLAS eesmärgiks on, et ükski küla ega linn, ükski paik ega kogukond ei jääks Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva tähistamisest eemale. Selleks pole vaja muud, kui endale pikast juubeliperioodist valida välja üks päev, mil Eesti sünnipäev oma õuele, külaplatsile või linnaväljakule kutsuda ja seda siis seal koos endiste ja praeguste elanike, lähemate ja kaugemate sõprade ning naabritega väärikalt tähistada. Mis võiks aga olla see, mis innustaks ja kaasaks kogukondade liikmeid ühiselt panustama EV100 sünnipäeva tähistamisse oma kodukohas? Milliseid tegevusi ja sündmusi kavandada? Vastuseid on kindlasti rohkem kui üks. Kindlasti võiks see „midagi" olla seotud sellele paigale ainuomase, eripärasega - selle märgiga, mille järgi seda paika juba laiemalt tuntakse või siis tulevikus tundma hakatakse. Kindlasti tähendab see siis ka seotust selle paiga mineviku, oleviku ja tulevikuga. Ja inimestega, kes seal kunagi elanud, praegu elavad või tulevikus elama saavad. Kindlasti on see ka midagi, mis väärtustab ja väärindab kohalikku elu- ja looduskeskkonda. Ja kindlasti võiks see „midagi" olla püsiva väärtusega, alles ja olemas ka aastate pärast. Näiteks: kui koolilapsed korjavad tammetõrusid ja kasvatavad nendest väikesed puud, ja kui kohalik omavalitsus leiab ja korrastab maatüki, kuhu need puud EV100 tammepargiks istutada, siis on see suurepärane kogukonda ühendav tegevus. Selle tammepargi avamine kindlal kuupäeval saab aga olla sündmuseks, millega ses paigas EV100 sünnipäeva tähistatakse. Ja mille juurde kuuluvad muidugi siis loomulikult ka pidu ja pidukülalised.

EV100 suurte ühiskingituste reas on üks - „EV100 igas külas" - mis ootab liituma just neid toredaid kogukondi, olgu maalt või linnast, külast või alevist, kes on otsustanud tähistada meie riigi juubelit eriti väärikal moel: luues ühiselt midagi jäävat, millest saab rõõmu nii „omakülarahvas" kui küllatulijad. Kahtlemata kuulub selliste väärikate „kinkide" hulka ka enamik neid toredaid kogukondlikke EV100 projekte, mille elluviimist on toetamas Kodanikuühiskonna sihtkapital.

Ühiskingituses „EV100 igas külas" kaasa löömiseks tuleb:

1. kogukonnana ühiselt leida see ainuomane püsima jääv ja püsiväärtusega „miski" , mis kogukonda rõõmustab, mida Teil vaja läheb, mille üle uhkust tunne(ksi)te, mille tegemiseks Te oskusi ja ressurssi leiate.

2. valida juubeliperioodist (16. aprill 2017 - 02.02. 2020) välja see üks ja ainus päev, mil Teie kogukond EV100 tähistab ja oma kogukonna „kingituse" nö üle annab - seda avab või esitleb. Sobivaima päeva leiate kindlasti siis, kui „vaatate ringi" just oma kogukonna/kodukoha ajaloos ja pärimuses.

3. registreerida oma kingitus ja sündmus:

„EV100 igas külas" külade maakondliku koordinaatori juures, kelle kontakti leiad siitsamast lehelt
või
võttes otse ühendust „EV100 igas külas" üldkoordinaatori Merle Jantsoniga: merle@jantson.ee 5261891

Vaadake ka „EV100 igas külas" kaarti: https://www.ev100.ee/et/ev100-igas-kylas
Siit saate ehk häid mõtteid oma kogukonna EV100 kingituse tarvis. Kaardile ilmub, peale registreerimist, ka Teie kogukonna EV100 kingituse ja sündmuse info.

Valige kogukonnaga ühiselt välja see parim ja väärikaim paik - tehtud kingitus Teie kodukohas, mida hakkab kaunistama „EV100 igas külas" märgis - eriline metallplaat, millel EV100 sümboolika kõrval kirjas ka Teie kodupaiga nimi ja kuupäev, mil seal toimus Teie EV100 sünnipäevapidu.
NB! Märgise saavad kõik „EV100 igas külas" ühiskingitusega liitujad, kes on registreerunud vähemalt 40 päeva enne oma kogukonna EV100 sündmuse toimumist.

Viige koos kogukonnaga oma EV100 mõtted ellu. Kaasake selleks ka neid tegusaid/toredaid/tuntud inimesi, kes küll enam/püsivalt Teie kodupaigas ei elagi, küll aga seal sündisid või kelle juured selles kohas on. Tehke neile ja endale rõõmu ja kutsuge nad kaasa lööma!

Kõigile meie kogukondadele
ilusat, ühtehoidvat, minevikku mäletavat ja tulevikku vaatavat EV100 soovides
Merle Jantson
Ühiskingituse „EV100 igas külas" üldkoordinaator

Lisamaks oma kogukonna EV100 kingitust/sündmust ühiskingituse kaardile ja nimekirja ning saamaks vastuseid "EV100 igas külas" kohta tekkinud küsimustele, võtke ühendust oma maakonna koordinaatoriga, kelle andmed leiate siit: Harjumaa
Kaisa Linno (Ida-Harju): 5239239, kaisa@kolgakyla.ee

Olvia Laur (Lääne-Harju): 5038460, olvialaur@hot.ee
Hiiumaa
Ester Tammis: 56487057, info@vetsitall.ee
Ida-Virumaa
Krista Pedak: 5087472, krista.pedak@ivek.ee
Jõgevamaa
Pille Tutt: 5211967, pille.tutt@jogeva.maavalitsus.ee
Järvamaa
Juta Sakkis: 569543, jutasakkis@hot.ee
Läänemaa
Ene Sarapuu: 56653668, ene@kklm.ee
Lääne-Virumaa
Evi Torm: 53856226, moedaku@gmail.com
Pärnumaa
Heleri Wazza: 58519435; kriku.kriku@gmail.com
Põlvamaa
Marge Trumsi: 5011614, marge.trumsi@rapina.ee
Raplamaa
Aare Hindremäe: 5117345, hindrem@estpak.ee
Saaremaa
Reet Viira: 5517502, saarekodukant@gmail.com
Tartumaa
Külli Pann: 56462692, kylli@kodukanttartumaa.ee
Valgamaa
Ene Kaas: 53301511, enekaas@gmail.com
Viljandimaa
Enn Sarv: 5148840, ennsarv50@gmail.com
Võrumaa
Katerina Puusepp: 56657756, kodukandile@gmail.com

Toimunud sündmused

# data[].attributes.attachment_link.description
''EV100 igas külas'' annab igale külale, linnale ja selle kogukonnale võimaluse valida juubeliperioodi vältel aprillist 2017-veebruarini 2020 välja üks päev, millal nemad on sünnipäevalapse rollis ja peavad EV 100. sünnipäeva. Eesti Vabariigi 100. sünnipäev on meie kõigi pidu. Sündmuste sarja EV100 IGAS KÜLAS eesmärgiks on, et ükski küla ega linn, ükski paik ega kogukond ei jääks Eesti Vabariigi 100.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Teater Vanemuine ja Sõltumatu Tantsu Lava lavastused teatrisarjas "Sajandi lugu", mille toimumisaeg on aastad 1920-1930.

"Rännakud" on Vanemuise teatri ja Sõltumatu Tantsu Lava ühine teekond keele ja kodumaa mõtteruumis. Meie emakeel on eesti keel. Me mõtleme, tunneme, suhtleme, armastame, kõneleme, loome ja kahtleme eesti keeles. Maarjamaa laulud on lavastus, milles mõeldakse ja tantsitakse eesti keeles. See lavastus lähtub 1920ndate "keeleplahvatusest".

Kui Eesti Vabariik sada aastat tagasi sündis, tekkisid eesti keelele varasemast hoopis teised võimalused ja nõuded. Oma riik ja eestikeelne teadus kutsusid esile "keeleplahvatuse" - eesti keele kasutusala laienes kodust ja luulest kateedrisse ja tähetorni. 1920ndatel loodi keelekomisjonides kümneid tuhandeid uusi sõnu ja mõisteid, mis on tänaseks saanud igapäevaseks nähtuste kirjeldamiseks. Tegemist oli otsekui uue universumi sünniga, kus üks plahvatus muutis kõike korraga. Eesti keelest sai keel, milles võis lõpuks ometi filosofeerida, taimi ja selgrootuid uurida ja omavahel mistahes peenetest ja peenikestest asjadest rääkida.

"Rännakud. Maarjamaa laulud" koosneb kahest lavastusest, mille ühendavaks sillaks on veebiplatvorm Rändomoonium, virtuaalne maa, milles on võimalik vahetult keeleplahvatusest osa saada. Lavastused annavad võimaluse olla ise oma rännaku ja maailma looja. Teatrite koostööna valmiv leht annab sissejuhatuse lavastustesse ning aitab neid mõista, saada lisateadmisi Eesti ajaloost ja valitud kümnendist.

"Tõotatud maa" on Sõltumatu Tantsu Lava lavastus ja "Maarjamaa laulud" teater Vanemuise lavastus. Kahe teatri koostöö on osa teatrisarjast "Sajandi lugu".

Lavastaja: Tiit Palu
Helilooja: Kara-Lis Coverdale (Kanada)
Koreograaf: Ruslan Stepanov
Lavastusdramaturg: Deivi Tuppits
Kunstnikud: Mare Tommingas ja Silver Vahtre

Laval on Vanemuise näitlejad ja tantsijad.

# data[].attributes.attachment_link.description
Teater Vanemuine ja Sõltumatu Tantsu Lava lavastused teatrisarjas "Sajandi lugu", mille toimumisaeg on aastad 1920-1930. "Rännakud" on Vanemuise teatri ja Sõltumatu Tantsu Lava ühine teekond keele ja kodumaa mõtteruumis. Meie emakeel on eesti keel. Me mõtleme, tunneme, suhtleme, armastame, kõneleme, loome ja kahtleme eesti keeles. Maarjamaa laulud on lavastus, milles mõeldakse ja tantsitakse eesti keeles.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"Sajandi lugu" lavastab 22 teatrit. Igal kuul sünnib lavastus, mis käsitleb viimase saja aasta ühte aastakümmet. Sari vältab kaskteist kuud - augustist 2017 kuni juulini 2018.

Eesti Etendusasutuste Liidu eestvõttel asusid teatrid vabariigi sajandaks sünnipäevaks kingitust looma juba 2014. aastal, mil otsustati üheskoos publiku ette tuua Eesti Vabariigi sajandipikkune lugu. "Sajandi lugu" lavastab 22 teatrit.

Igal kuul sünnib lavastus, mis käsitleb viimase saja aasta ühte aastakümmet. Sari vältab kaksteist kuud - augustist 2017 kuni juulini 2018. Osa lavastusi jäävad teatrite repertuaari pikemaks ajaks, teised on mõeldud etenduma vaid teatud arv kordi.

Ühiselt tulevad lavastustega seotud 22 teatrit kokku taas 2018. aasta septembris Tartus, kus Draamafestivali ajal toimub kõigi "Sajandi loo" lavastuste etendusmaraton. Mängides läbi vabariigi elulugu, teeb kõnealune projekt ise omal moel ajalugu: kahtlemata on see nii osalejate arvu kui toimumisaega silmas pidades meie teatriloo suurim lavastus.

Lavastuste piletid on müügil või tulevad müügile vastavate teatrite kassades ja kodulehtedel, Piletilevis või Piletimaailmas.
Piletite hinnad on erinevad.

Sarja "Sajandi lugu" koordineerib Eesti Etendusasutuste Liit
Monika Larini, tegevjuht
Tel (+372) 55 614 972
monika.larini@eeteal.ee

Sarja kodulehte haldab
Hannele Känd
5669 8839, hannele.kand@nuku.ee

EETEALi ja Eesti teatrite jaoks sadakond ühiskonnas olulist algatust, isikut, organisatsiooni, kellele kingime tänu ja tunnustusena "Sajandi loo" kinkepileti. Pilet kehtib kõikidele teatrisarja "Sajandi lugu" lavastustele augustist 2017 kuni juulini 2018. Piletid toimetatakse kingisaajatele märtsikuu jooksul.

Kinkepileti saajad

Aadu Luukase missioonipreemia
AIDSi Tugikeskus
Annetusalgatus "Ma armastan aidata"
Arvamusblogi Memokraat
Arvamusfestival
Astangu Kutserehabilitatsiooni Keskus
Avatud Eesti Fond
Carolin Illenzeeri fond
David Vseviov
Doktor Kloun
Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing
Eesti Avatud Ühiskonna Instituut
Eesti Emakeeleõpetajate Selts
Eesti Inimõiguste Keskus
Eesti Kultuurkapital
Eesti Kunstiakadeemia
Eesti Lastekirjanduse Keskus
Eesti Lasterikaste Perede Liit
Eesti Liikumispuudega Inimeste Liit
Eesti Loomakaitse Selts
Eesti Muinsuskaitse Selts
Eesti Naiste Varjupaikade Liit
Eesti Pagulasabi
Eesti Pimedate Liit
Eesti Puuetega Inimeste Koda
Eesti Rahva Muuseum
Eesti Seksuaaltervise Liit
Eesti Talupidajate Keskliit
Eesti Teaduste Akadeemia
Eesti Vabariigi President
Eesti Vaimupuudega Inimeste Tugiliit
Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidu heategevuslik üritus Pardiralli
Eesti Vähiliit
Eestimaa Looduse Fond
Emakeele Selts
Enn Kunila
ESTCube'i meeskond ja Mart Noorma
Fond "Minu Unistuste Päev"
Heategevusfond Aitan Lapsi SA
Heategevusfond Dharma
Heateo Sihtasutus
Hooandja
Jaan Tõnissoni Instituut
Kodanikualgatus "Maale elama"
Kristi Liiva
Kumu kunstimuuseum
Kuriteoohvrite Toetamise Ühing "Ohvriabi"
Lastekaitse Liit
Loomeinkubaator
MISA
MTÜ Abikäsi
MTÜ Korruptsioonivaba Eesti
MTÜ Lootuse küla
MTÜ Naerata Ometi
MTÜ Omastehooldus
MTÜ Saagu Valgus
Oleviste koguduse töö kodututega
Projekt „Vanem vend, vanem õde"
Põlva invataksojuht Ants Väärs
Päästearmee Eestis
Rahvakultuuri Keskus
Rahvusraamatukogu
Rahvusringhääling
Rahvusvähemuste kultuurinõukoda
RMK
Robotex
SA Hille Tänavsuu Vähiravifond Kingitud Elu
SA Kiusamisvaba Kool
SA Maarja Küla
SA Poliitikauuringute Keskus Praxis
SA Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond
Sari "Avatud Eesti Raamat"
SEB Heategevusfond
Sihtasutus Noored Kooli
Siim Kallas
SOS Lasteküla
ZAUM
Tallinna Hoolekande Keskus
Tallinna Lastehaigla Toetusfond
Tartu Naiste Varjupaik
Tartu Ülikool
Teeme ära
Telliskivi Loomelinnak
Terve Eesti SA
Tervise Arengu Instituut
Toidupank
Toomas Hendrik Ilves
TÜ Eetikakeskus
UIT festival
Vabatahtliku Tegevuse Võrgustik
Vabatahtlikud päästjad
Vanurite Eneseabi- ja Nõustamise Ühing
Varjupaikade MTÜ
Vigastatud sõjameeste ühing
Võro Instituut
Väärikate Ülikool

Vastab projekti käivitaja, Eesti Etendusasutuste Liidu tegevjuht Monika Larini

Kuidas teatripaarid sündisid?

Paarid ja ka kümnend, mille põhjal lavastus sünnib, loositi 11. märtsil 2014 aastal Estonia valges saalis.

Kas Vene teatri tulevikuline lõppakord kannab endas sõnumit?

See, et sarja lõpetab just Vene Teater, oli loosi tahe. Küll aga oli algselt planeeritud, et viimase kümnendi loosib endale ainult üks teater. Et projekti kaasata võimalikke uusi tegijaid, keda veel kolm aastat tagasi ei olnudki. Nii Vene Teater ka tegutses.

Kas sarjale müüakse ka ühispiletit?

Ei. Küll aga kinkisime me sadakond ühispiletit ühiskonnas tähelepanu väärivatele organisatsioonidele, isikutele ja algatustele. Küll aga on võimalik kõiki lavastusi korraga näha 2018. aasta sügisel Tartus toimuval Draamafestivalil.

# data[].attributes.attachment_link.description
"Sajandi lugu" lavastab 22 teatrit. Igal kuul sünnib lavastus, mis käsitleb viimase saja aasta ühte aastakümmet. Sari vältab kaskteist kuud - augustist 2017 kuni juulini 2018. Eesti Etendusasutuste Liidu eestvõttel asusid teatrid vabariigi sajandaks sünnipäevaks kingitust looma juba 2014. aastal, mil otsustati üheskoos publiku ette tuua Eesti Vabariigi sajandipikkune lugu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2017-2020 jõuavad kuulajateni EV 100. sünnipäevale pühendatud muusikaelu tähtsündmused ja mitmed spetsiaalselt selleks tellitud ja kirjutatud uued heliteosed. Need moodustavad EV100 muusika tähtsündmuste tuumiku, kuid programm on mahukam. EV 100. sünnipäeva ilmestavad muusikasündmused piirist piirini.

EV100 tähistamise raames toimub Paavo Järvi dirigeerimisel nii Eestis kui Brüsselis helilooja Erkki-Sven Tüürilt tellitud uudisteose - IX sümfoonia - esiettekanne. Ühiselt tähistame kontsertidega üle-Eesti emadepäeva ning 19. augustil 2018 koguneme ühiseks sünnipäevalaulmiseks Tallinna lauluväljakule.

Viime ellu muusikasündmuste ideekonkursi 10 võidutööd:
„Eestimaa atmosfäärid" - toimumisaeg 31. detsember 2017
„Klaveriloomad. Elu muusikas" - toimumisaeg märts-aprill 2018
„Saja lugu" - toimumisaeg 20. aprill 2018
„Teekond" - toimumisaeg mai-juuni 2018
„Mööda piiri" - toimumisaeg august 2018
„Muinastulede öö" - toimumisaeg 25. august 2018
„Keres" - toimumisaeg september 2018
„Eesti helifilmi mikstuur" - toimumisaeg november 2018
„Üheksa hümni vabadusele" - toimumisaeg november 2018
„Savvusannasümfoonia" - toimumisaeg august 2019.

2017

22. september: Rahvusooperis Estonia Rasmus Puuri ooper „Pilvede Värvid". Ooper on pühendatud EV 100-le. Korraldaja: Rahvusooper Estonia.
28. november. Eesti maapäeva kõrgeimaks võimuks kuulutamise tähtpäev. Kell 19 kontsert "Õhtu ilu" Tallinna Jaani kirikus. Kavas Uusberg "Õhtu ilu" ja Vivaldi "Gloria". Korraldaja: Eesti Kontsert.
31. detsember: Nordea kontserdimajas kell 18 Pärt Uusberg "Eestimaa Atmosfäärid" (ideekonkursi võidutöö). Korraldaja: Üle-Eestilised koorid.

2018

1. jaanuar: Eesti Kontserdi ja Hennessy uusaasta kontsert "Põhjamaa pulss". ERSO ja dirigent Kristjan Järvi.
16. jaanuar: Erkki-Sven Tüüri IX sümfoonia esmaettekanne Eestis. Eesti Festivaliorkester ja dirigent Paavo Järvi.
23. veebruar: Rasmus Puuri heliteose esiettekanne
Märts-aprill: kogupere kontserdid "Klaveriloomad" (ideekonkursi võidutöö)
13.-15. aprill Eesti kammerkooride festival Tartus. Korraldaja: Eesti Kammerkooride Liit
20. aprill: "Saja lugu" (ideekonkursi võidutöö). Korraldaja: Jazzkaar
13. mai: Emadepäeva tähistamine
Mai: Kuulsuste Koja avamine
Mai-juuli: Kontserdid Eesti raudteejaamades - "Teekond" (ideekonkursi võidutöö). Korraldaja Eesti Interpreetide Liit
27. juuli - 5. august rahvusvaheline koorimuusikafestival Europa Cantat Tallinnas
19. august: Sünnipäeva ühislaulmine Tallinna Lauluväljakul
19.-25. august: kontserdisari "Mööda piiri". Korraldaja: Politsei- ja Piirivalveorkester (ideekonkursi võidutöö)
25. august: Muinastulede öö, sh Ülo Kriguli uudisteose esiettekanne. ERSO ja dirigent Tõnu Kaljuste (ideekonkursi võidutöö)
2.-5. september Vaba Lava ballett "Keres" (ideekonkursi võidutöö)
1. oktoober: Muusikapäev
Oktoober: Arvo Pärdi keskuse avamine
November: "Helifilmi mikstuur" PÖFFil (ideekonkursi võidutöö).
28. november Nordea kontserdimajas "9 hümni vabadusele" (ideekonkursi võidutöö). Korraldaja: Eesti Jazzliit koostöös Jazzkaarega

2019

5.-7. juuli Üldlaulupidu 150'
Augustis Moostes Märt-Matis Lill "Savvusanna sümfoonia" (ideekonkursi võidutöö)

Muusikasündmuste ideekonkurss toimus muusikaasta raames 2015. aastal. EV100 tähistamiseks korraldatud muusikasündmuste ideekonkursi üheks tingimuseks oli, et sündmusel esitataks vähemalt 20 minutit kestev uus helitöö. Tingimuseks oli ka see, et sündmus peab toimuma Eesti Vabariik 100 juubeliprogrammi raames vahemikus 8. aprillist 2017 - 2. veebruarini 2020.

Konkursile olid oodatud erinevat laadi sündmused ja muusikateosed - süvamuusikast džässini, folgist elektroonilise muusikani. Selleks, et kindlamini tagada ka idee teostumine, tuli see esitada ühise ettepanekuna teose autori, teose esitaja ja sündmuse korraldaja poolt.

Laekunud ideid hindas žürii koosseisus: Olav Ehala, Jaak Sooäär, Liis Kolle, Margus Kasterpalu, Marko Lõhmus, Villu Veski, Jorma Sarv ja Kristel Üksvärav. Žürii ülesandeks on esile tõsta kuni 10 nende hinnangul sobivaimat ideed.

Konkursi võidutööd on:
„Eestimaa atmosfäärid" - toimumisaeg 31. detsember 2017
„Klaveriloomad. Elu muusikas" - toimumisaeg märts-aprill 2018
„Saja lugu" - toimumisaeg aprill 2018
„Teekond" - toimumisaeg mai-august 2018
„Mööda piiri" - toimumisaeg august 2018
„Muinastulede öö" - 25. august 2018
„Keres" - september 2018
„Eesti helifilmi mikstuur" - november 2018
„Üheksa hümni vabadusele" - november 2018
„Savvusannasümfoonia" - suvi 2019

# data[].attributes.attachment_link.description
2017-2020 jõuavad kuulajateni EV 100. sünnipäevale pühendatud muusikaelu tähtsündmused ja mitmed spetsiaalselt selleks tellitud ja kirjutatud uued heliteosed. Need moodustavad EV100 muusika tähtsündmuste tuumiku, kuid programm on mahukam. EV 100. sünnipäeva ilmestavad muusikasündmused piirist piirini. EV100 tähistamise raames toimub Paavo Järvi dirigeerimisel nii Eestis kui Brüsselis helilooja Erkki-Sven Tüürilt tellitud uudisteose - IX sümfoonia - esiettekanne.

# data[].attributes.body
ÜLE-EESTILINE

Kell 13.00 toimub üleriigiline aktsioon ''Eesti minut'', kuhu kõik on oodatud oma pilte saatma.

TALLINNAS:

24. veebruari päikesetõusul kell 7.33 heisatakse riigilipud, kõige pidulikumalt Tallinnas Toompeal.

Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva hommikul on kõik oodatud Toompeale Kuberneri aeda pidulikule riigilipu heiskamise tseremooniale. Lipp heisatakse hümni saatel kell 7.33. Kõne peavad Riigikogu esimees Eiki Nestor ja Tallinna Reaalkooli abiturient Mathias Kübar. Õnnistussõnad ütleb Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) peapiiskop Urmas Viilma. Eesti iseseisvusmanifesti loeb ette Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli neljanda kursuse üliõpilane, Voldemar Panso preemia laureaat Priit Põldma. Esinevad Eesti Meestelaulu Selts ning Politsei- ja Piirivalveorkester. Peale tseremooniat saavad kõik koos rahvamuusikute ja -tantsijatega meelde tuletada ja kaasa tantsida meile nii tuttavaid rahvatantse.

Lipp heisatakse päikesetõusul ka Narvas Hermanni kindluses, Pärnus Rüütli platsil ja Tartus tähetorni juures.

Kell 9.00 asetatakse Vabaduse väljakul Vabadussõja võidusamba juurde lilled, kõnega esineb peaminister Jüri Ratas.

Kell 11.00 algab Tallinnas Vabaduse väljakul kaitseväe paraad. Alates kella 12.00st on Vabaduse väljakul sõjamasinate näitus.

# data[].attributes.body
PÄRNUS:

23. veebruaril kell 10.00 asetatakse pärg president Konstantin Pätsi sünnikohas Pärnumaal Tahkurannas.

Kell 11.30 mälestushetk Pätside maja juures.

Kell 12.00 esitlevad Riigikantselei ja Rahvusarhiiv Pärnus Raeküla Vanakooli Keskuses (Lembitu 1) Ago Pajuri ja Toomas Karjahärmi kirjutatud monograafiat Konstantin Pätsist.

Kell 13.30 pannakse Pärnu jõel nurgakivi Läänemere Kunstisadamale.

Kell 15.30 toimub Alevi kalmistul Vabadussõja mälestussamba juures tseremoonia ja pärgade panek. Toimub rongkäik Kuninga Tänava Põhikooli ette.

Kell 17.00 avatakse Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli (Kuninga 29) ees skulptorite Margus ja Mart Kadariku loodud mälestusmärk "Ajahetk". Mälestusmärk on pühendatud Eesti Vabariigi loojatele, kelleks olid Eestimaa Päästekomitee liikmed Konstantin Päts, Jüri Vilms ja Konstantin Konik ning Pärnus iseseisvusmanifesti ette lugenud Hugo Kuusner.

Kell 18.00 loetakse Pärnus Rüütli platsil ette iseseisvusmanifest ja algab rahvapidu.

Kell 19.00 algab Pärnu kontserdimajas linna vastuvõtt, kus toimub ka Rasmus Puuri ja Doris Kareva pooletunnise uudisteose esmaettekanne. Sündmus on kutsetega.

Kell 21.00: ilutuestik.

# data[].attributes.body
22.02 ÜLE-EESTILINE:

Loe lähemalt: Sümbolkujud Eesti linnades saavad riigi sünnipäevaks sinimustvalged sallid ja mütsid

Aeg | Sünnikoht | Riigimees, kes saab salli või lindi | Tseremooniat viib läbi
10.00 | Viljandimaa. Pilistvere. Arkma | Jüri Vilms | Justiitsminister Urmas Reinsalu
11.00  | Virumaa. Simuna. Käru | Juhan Kukk | Riigikogu esimees Eiki Nestor
14.30 | Viljandimaa. Viljandi. Mursi | Jaan Tõnisson | Peaminister Jüri Ratas
15.00 | Viljandimaa. Tarvastu. Mõnnaste | Ado Birk | Keskkonnaminister Siim Kiisler
15.00 | Viljandimaa. Karksi. Tuhalaane | Ants Piip | Maaeluminister Tarmo Tamm
15.00 | Viljandimaa. Halliste. Nosi | Friedrich Akel | Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva
15.00 | Viljandimaa. Viljandi. Karula | Jüri Jaakson | Rahandusminister Toomas Tõniste
15.00 | Viljandimaa. Pilistvere. Kurla | August Rei | Tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski
15.00 | Viljandimaa. Suure-Jaani. Taevere | Tõnis Kint | Riigihalduse minister Jaak Aab
15.00 | Viljandimaa. Viljandi. Viiratsi | Johan Laidoner | Kaitseväe juhataja Riho Terras
15.00 | Viljandimaa. Viljandi. Kärksi | Theodor Käärik | Riigisekretär Heiki Loot
16.00 | Võrumaa. Kanepi. Ihamaru | Heinrich Mark | Haridus- ja teadusminister Mailis Reps
16.00 | Tartumaa. Äksi. Kobratu | Kaarel Eenpalu | Siseminister Andres Anvelt
16.30 | Virumaa. Kadrina. Vandu | Otto Strandman | Kultuuriminister Indrek Saar
16.30 | Harjumaa. Kuusalu. Viinistu | Aleksander Warma | Kaitseminister Jüri Luik
17.00 | Läänemaa. Kirbla | Jüri Uluots | Ettevõtlus- ja infotehnolooiaminister Urve Palo
17.00 | Läänemaa. Karuse. Illuste | Jaan Teemant | Majandus- ja taristuminister Kadri Simson

TALLINNAS:

Kell 10.00 Metsakalmistul riigivanemate haudadel toimub riiklik mälestustalitus

VILJANDIMAAL:

kell 10.00 heiskab peaminister Jüri Ratas Mustlas esimese lipu piimatööstuse korstna ehk ''Mulgi majaka'' otsa, mis on renoveeritud esinduslikuks liputorniks. Kõnelevad peaminister Jüri Ratas, Viljandi Vallavolikogu esimees ja Viljandi vallavanem.

Kell 11.00 algab Vabariigi Valitsuse väljasõiduistung Viljandi Riigigümnaasiumis.

Kell 12.00 algab valitsuse pressikonverents.

Kell 13.00 esitletakse Viljandi Riigigümnaasiumis õhukesele hõbelehele trükitud EV100 juubelipostmarki. Margi nominaal on 10 eurot.

Kell 17.00 toimub Mustlas ''Mulgi majaka'' avamistseremoonia ja rongkäik Mustla Vabadussõja ausamba juurde.

Kell 18.00 algab Viljandi valla pidulik aktus Mustla Rahvamajas.

TARTUS:

Kell 16.00 toimub pidulik lipuheiskamine Tartu Veetorni tippu. Toimub peaminister Jüri Ratase tervitus ja linnapea sõnavõtt.

Kell 18.00 esineb peaminister Jüri Ratas traditsioonilise iseseisvuspäeva eelse kõnega Tartu Vanemuise teatrimajas.

Täiendava sündmuste valiku leiad ev100.ee esilehe kalendrist.

Üle Eesti ja välismaal toimuvaid sündmuseid saab asukoha ja valdkonna järgi otsida siit.

Ülevaate kogukondlikest EV100 tähistamistest maakondade kaupa leiad siit.

# data[].attributes.body
NARVAS:

21. veebruaril kell 12.00 annab president Kaljulaid Tartu Ülikooli Narva kolledžis üle riiklikud teenetemärgid. Üritus on kutsetega.

Kell 13.30 toimub börsihoone keldris Eesti Panga vermitud EV100 hõbe- ja kuldmüntide esitlus (kutsetega üritus), kus avatakse kell 15.30 ka müntide müük.

Kell 15.00 toimub vabaõhuaktus Narva raekoja platsil. Sõnavõtuga esineb president Kersti Kaljulaid.

Kell 16.30 toimub Narva Astri keskuses noortekontsert.

Kell 18.00 toimub Geneva Kontserdimajas kontsert ja Narva linnapea vastuvõtt. Sõnavõtuga esineb tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski.

# data[].attributes.body
HAAPSALUS:

20. veebruaril kell 12.00 toimub Haapsalu lossiplatsil vabaõhuaktus, kus avatakse lipuväljak. Kõnega esineb muuhulgas ka peaminister Jüri Ratas. Sõna võtavad ajaloolane Heiki Magnus, volikogu esimees Jaanus Karilaid ja praost Leevi Reinaru. Linnarahvale pakutakse kringlit ja teed.

Kell 14.00 annab peaminister Jüri Ratas Haapsalus, Läänemaa Ühisgümnaasiumis üle riigi kultuuri- ja teaduspreemiad. Sündmus on kutsetega.

Kell 15.00 algab Lääne Maakonna Keskraamatukogus kogumiku „Sinimustvalged lood“ esitlus ning Kaitseliidu Lääne maleva meenete näitus.

Kell 16.30 toimub Haapsalu Kultuurikeskuses peaminister Jüri Ratase vastuvõtt riigi ja linna esindajatele ja kõigile kultuuri- ja teaduspreemia laureaatidele.

# data[].attributes.body
TÄHTSÜNDMUSED TALLINNAS:

19. veebruaril kell 12.00 algab EV100 sünnipäevanädala algusaktus: kogunetakse Tallinnas Tartu maantee 1, kohas, kus 100 aastat tagasi kogunes esimest korda Päästekomitee ja koostas järgnevatel päevadel iseseisvusmanifesti. Täna asub Tartu mnt 1 platsil Europargi parkla, varem asus selles kohas Kunstiakadeemia hoone.

Tseremoonia käigus astuvad sõnavõttudega üles peaminister Jüri Ratas ja Eesti Looduskaitse Seltsi esimees Vootele Hansen. Toimub Jaak Juske ajalootund ning Politsei- ja Piirivalveorkester mängib hümni. Sealt marsitakse kaitseväe orkestri saatel Eesti Panga majja.

Kell 13.00 esitletakse Eesti Panga majas iseseisvussaalis 2-eurost juubelimünti. Sõnavõtuga esineb president Kersti Kaljulaid ning kavas on Loone Otsa lavastuslik etteaste. Külastajaile on avatud teelaud. Juubelimünti vermitakse veidi rohkem kui 1,3 miljonit tükki ja juubelimündi müük jääb iseseisvussaalis avatuks kuni 17.00.

Kell 14.00 esitletakse Tallinnas Solarise keskuse Apollo kinosaalis number 3 EV100 raamatusarja esimest raamatut ''Eesti riigi 100 aastat'', mille autorid on Mart Laar ja Toomas Hiio. Sõnavõtuga esineb president Kersti Kaljulaid.