# data[].attributes.body
Kamenita vrata su jedan od najbolje očuvanih spomenika starog Zagreba. Dio su obrambenog sustava zagrebačkog Gradeca sagrađena u 13.stoljeću. U prolazu kroz vrata smještena je kapela sa slikom Majke Božje od Kamenitih vrata, zaštitnice grada. Slika je preživjela veliki požar 1731.godine.  Kamenita vrata jedan su od simbola grada, spašena od rušenja zalaganjem Družbe "Braća Hrvatskoga Zmaja". Vrata se pominju u poznatom Šenoinom romanu Zlatarevo zlato.
Filip Lažeta 2.b

# data[].attributes.body
Tomislav je bio knez Primorske Hrvatske od oko 910.godine, a valdao je bar do 928.godine. Tomislav se prvi put 925.godine spominje kao rex ("kralj") u pismu pape Ivana X. Te je on prvi hrvatski kralj. U njegovu čast je napravljen kip koji krasi glavni kolodvor grada Zagreba.
Matteo Knapić 2.b

# data[].attributes.body
Grb Zagreba zasniva se na grbu Griča iz 13.stoljeća. Zeleni brijeg predstavlja brdo Gradec, a utvrda s 3 kule predstavlja naselje Gradec (najstariji dio današnjeg Zagreba). Otvorena vrata simboliziraju gostoljubivost njegovih stanovnika. Zvijezda i mlađak simboli su starih slavenskih predkršćanskih božanstva ljepote i ljubavi božice Lade i boga Lelja. Do kraja 19.stoljeća koristila se crvena boja štita, nakon ujedinjenja u suvremeni grad 1850.godine, 1856.godine ustanovljena je plava boja štita.
Marin Kelava 2.b

# data[].attributes.body
Grički top je jedan od zagrebačkih znamenitosti. Top se nalazi u kuli Lotrščak  na Griču te svakoga dana pucanjem označava podne. Prvi puta se takav način označavanja podneva dogodio 1.siječnja 1877.godine. Legenda o Gričkom topu kaže, da je za vrijeme okupacije Zagreba Berlin poslao top za obranu. Hrvati su ga usmjerili prema Hasan-pašinom šatoru i puknuli. Točno u tom trenutku Hasan-paša je blagovao i kuhar mu je na zlatnome pladnju donosio pijetla te je kugla iz topa pogodila pijetla i svi subpobjegli u strahu.
Filip Lažeta 2.b

# data[].attributes.body
Crkva sv Marka je jedan od najstarijih građevnih spomenika grada Zagreba, a smještena je na Trgu svetoga Marka. Zaštićena je kao kulturno dobro Republike Hrvatske. Poznata je po krovu na kojem se nalazi grb grada Zagreba i grb Trojedne kraljevine Hrvatske, Slavonijei Dalmacije.
Paula Mijatović 2.b

# data[].attributes.body
Kip Marije Jurić Zagorke nalazi se u Tkalčićevoj ulici; odlična lokacija za osobe koje vole provoditi vrijeme u kafićima, ali i na svježem zraku. Marija Jurić Zagorka je poznata po tome što je pokrenula i uređivala Ženski list; prvi hrvatski časopis za žene. Borila se protiv društvene diskriminacije, mađarizacije i germanizacije te za prava žena. U njenu čast Stjepan Gračan je napravio kip naše poznate novinarke i književnice.
Filip Lažeta 2.b

# data[].attributes.body
Licitar je šareno ukrašeni kolač od slatkoga tijesta, kakav se tradicionalno proizvodi u središnjem i nizinskome dijelu Hrvatske. Izrada licitarskih srca započinje u 18. i 19. stoljeću. Običaj je da mladić djevojci iskazuje svoju ljubav tako što joj pokloni licitarsko srce. Srce je ukrašeno motivima narodne nošnje, te je zato znak Zagreba.
Petra Lesković 2.b

# data[].attributes.body
Mjesto na kojem mnoštvo ljudi provodi vrijeme i uživa u lijepom pogledu na fontanu. Fonatana je ime dobila po djevojci Mandi. Dok je Manda išla po vodu do najbližeg izvora srela je viteza. Vitez ju je zamolio za vode i rekao " Mando, dušo, zagrabi vode", na temelju toga je fontana dobila ime.
Filip Lažeta 2.b

# data[].attributes.body
Uspinjača povezuje Donji i Gornji grad. S prugom od 66 metara, zagrebačka uspinjača najkraća je na svijetu. Vožnja u njoj traje 64 sekunde, a dostiže prosječnu brzinu od 1.5m/s. U jednoj vožnji može prevesti 28 putnika. U Donjem gradu kreće iz Tomićeve ulice i stiže na Strossmayerovo šetalište. Proglašena je spomenikom kulture zbog svoje izvanredne očuvanosti.
P.Z., 3.b

# data[].attributes.body
Šestinski kišobran nije samo prepoznatljivi suvenir grada Zagreba. To je tradicijski kišobran koji je bio dio šestinske narodne nošnje. Prema priči, za njegovu jarku crvenu boju zaslužna je ljubav dvoje mladih koja ja običan crni kišobran pretvorila u crveni. Karakterističan je po crvenom platnu s raznobojnim prugama i debelom drvenom štapu. U šestinskim opancima pokopan je Ante Starčević, Otac domovine. On je smatrao da je upravo šestinska narodna nošnja srce hrvatskog bića.
PZ, 3.b

# data[].attributes.body
Povrh starog Griča brda
Kao junak lijep i mlad,
Smjele glave, čela tvrda,
Slavni stoji Zagreb-grad;
Živ, ponosit,
Jak, prkosit,
Kad slobode plane boj.
Tko tu klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

Mnoge bure povrh njega
Prosu svijeta udes ljut,
Al' pod krilom našeg stijega
On stajaše tvrd i krut.
Ljutit stresa
Juriš bijesa
I razmrvi vraga roj.
Tko tu klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

Nad njim bljesnu zlatna zvijezda,
Da ugleda druga drug,
Kao soko iz svog gnijezda,
U daleki prhnu jug
Glas Hrvatstva,
Doziv bratstva:
Preni mi se, rode oj!
Tko tu klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

Ti uskrisi naše pleme,
Ti rastjera duha noć,
Ti nam siješ znanja sjeme,
Ti nam dižeš roda moć.
Svjetlobornih,
Umotvornih
Glava rađaš silan broj.
Tko tu klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

Kad zarudi mlada zora,
A iz zore dvor i
hram, Zlatno polje, zelen-gora,
Sjajna Sava, loze plam:
Od miline
Duša gine,
Po krasoti bludeć toj.
Tko tu klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

Zagreb-grade, naša glavo,
Zagreb-grade, štite naš,
Zagreb-grade, naša slavo,
Kao sunce ti nam sjaš.
Budi velik,
Jak kô čelik,
Tisuć ljeta slavan stoj!
Tko ti klikô ne bi:
Slava, slava tebi,
Zagreb-grade divni moj!

August Šenoa zasigurno je jedan od najpoznatijih hrvatskih književnika. Pjesma Zagrebu objavljena je u Vijencu 1872. Bavio se svačime, a bio je i gradski senator te se aktivno uključivao u mnoštvo poslova vezanima za grad Zagreb. Nakon što je Zagreb 1800. zadesio potres, Šenoa se angažirao skrbeći za unesrećene i otklanjajući novonastalu štetu. U tom svom hrabrom činu obolio je od upale pluća Godinu kasnije proglašen je počasnim građaninom grada Zagreba. Iste te godine u dobi od 43 godine umro je od komplikacija nastalih zbog bolesti. Bio je veliki romanopisac, a svakako jedan od njegovih najpoznatijih povijesnih romana čija je radnja uglavnom smještena u Zagrebu, svakako je Zlatarovo zlato.
PZ, 3.b

# data[].attributes.body
Ilica nije najduža zagrebačka ulica. Nakon Radničke ceste, Zagrebačke i Slavonske avenije, Ilica zauzima četvrto mjesto. I iako nije najduža, mnogi ju smatraju glavnom gradskom ulicom i trgovačkim središtem. A kako i nebi kada je duga 5653 metra i ima najviše kućnih brojeva, njih čak 500. Cijelom dužinom od Trga do Črnomerca vozi nekoliko tramvajskih i autobusnih linija. U tom potezu ona je jednosmjerna. U prošlosti je možda poznatija pod nazivom Lončarska cesta, a naziv Ilica prvi se put spominje 1431. Jedna od poznatijih osoba s adresom u toj ulici, bio je Vatroslav Lisinski.
PZ, 3.b

# data[].attributes.body
Prema legendi, davno je na mjestu današnjeg Manduševca bio izvor. Pored tog izvora stajala djevojka Manda u trenutku kada je pored nje prolazio iznemogli vitez na konju koji je samo uspio izgovoriti: ,,Mando, dušo, zagrabi!"

P.Z., 3. b

# data[].attributes.body
osuvremenjeni retro motiv u Tkalčićevoj
Među dvjema neposrednim zgradama, ne primijeti ga svatko, a jeste li vi? Velik, a ne nužno neizbježan.
Jedna od mnogih gradskih kreacija i detalja
KK 1.e

# data[].attributes.body
Djelić ne gradskog duha suprotstavljen svemu okolnom,simbol posebnosti i atrakcija usred centra
KK 1.e

# data[].attributes.headline
"Ništa ljepšeg od Zagreba u sprnju i kolovozu, i ranih jutara u ta dva ljetna mjeseca. Te sezonske pogodnosti obilato koristim i prije sedam sam već spreman... I nikad s planom, nikad pod mus ili, ne daj Bog, u cajtonotu. To su i glavni preduvjeti da se možeš posvetiti i gradu i sebi u njemu. Da uspostaviš tu toliko važnu ravnotežu. Da svojim šetnjama i svojim pogledima, sjećanjima i iskustvima slobodno, neometano šaraš po njegovome prostornome planu."

# data[].attributes.subject
"Ništa ljepšeg od Zagreba u sprnju i kolovozu, i ranih jutara u ta dva ljetna mjeseca. Te sezonske pogodnosti obilato koristim i prije sedam sam već spreman... I nikad s planom, nikad pod mus ili, ne daj Bog, u cajtonotu. To su i glavni preduvjeti da se možeš posvetiti i gradu i sebi u njemu. Da uspostaviš tu toliko važnu ravnotežu. Da svojim šetnjama i svojim pogledima, sjećanjima i iskustvima slobodno, neometano šaraš po njegovome prostornome planu."

# data[].attributes.body
Zvonimir Milčec