# data[].attributes.body
Hiireviu pesitseb Euraasia metsa- ja metsastepivööndis[3]. Lisaks võib teda kohata mõnel Atlandi ookeani idaosa saarel: Assooridel, Kanaari saartel, Madeiral ja Roheneeme saartel. Põhja- ja Ida-Euroopas ning Aasias on hiireviu rändlind, kes talvitubPakistanis, Indias, Hiina lõunaosas, Indohiina poolsaarel, Aafrika kesk- ja lõunaosas jm.[4][5]

# data[].attributes.body
Kiivitaja pesitseb Euraasia parasvöötmes. Valdavas osas levilast on kiivitaja rändlind, talvitusalad ulatuvad Põhja-Aafrika, India põhjaosa ning Hiinani. Lääne-Euroopa populatsioon on paikne.Eestis hinnatakse kiivitaja pesitsusaegset arvukust 40 000–60 000 paarile

# data[].attributes.body
Elutseb ava- ja poolavamaastikul, sageli veekogude läheduses.

Ämblikke, väikseid putukaid ja nende tõuke ning seemneid ja on rändlind.

# data[].attributes.body
Tüüpiline eluiga on 7 aastat.Kanakull on väga varjatud eluviisiga, isegi oma häälekasutuses on ta väga napisõnaline, mistõttu on tema leidmine raskendatud. tereteretere

# data[].attributes.body
Põldlõokest võib kohata põldudel, niitudel, lagerabades

Pesa ehitatakse valmis varakult. Pesaks on kuivadest rohukõrtest ehitatud korratu, kohev ja lame maapinnal asuv poolkera, mis on hästi varjatud.

# data[].attributes.body
Toidulaud. Toitub seemnetest, viljast, putukatest, konnadest, tigudest .

Kus võib kohata. Niisketel niitudel, põldudel.