# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.body
DUSAn

# data[].attributes.headline
МониторМатична плочаЦентрални процесорATAРадна меморијаДодатне картицеНапајањеОптички уређајиХард дискТастатураМиш 

# data[].attributes.subject
МониторМатична плочаЦентрални процесорATAРадна меморијаДодатне картицеНапајањеОптички уређајиХард дискТастатураМиш 

# data[].attributes.body
glavni delovi

# data[].attributes.body
1.Sta je OS

# data[].attributes.attachment_link.title
Процес (рачунарство) - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Процес, у рачунарству, је термин који се користи за обележавање тренутно извршаваног програма - положај инструкције до које се стигло, вредности променљивих, вредности појединачних меморијских адреса. За разлику од нити, за сваки процес постоји посебан адресни простор, што чини да се процеси међусобно не виде и да је за дељење података потребно користити услуге оперативног система.

# data[].attributes.attachment_link.title
Рачунар - Википедија, слободна енциклопедија

# data[].attributes.attachment_link.description
Рачунар или компјутер ( енгл. computer, од лат. computare: сабирати, рачунати) сложени је уређај који служи за извршавање математичких операција или контролних операција које се могу изразити у нумеричком или логичком облику. Рачунари су састављени од компонената које обављају једноставније, јасно одређене функције. Комплексна интеракција тих компонената резултира способношћу рачунара да обрађује информације.

# data[].attributes.body
Рачунар или компјутер је електронски уређај који се користи за обраду података према строго одређеној процедури.
У енглеском језику реч computer се изворно користила за људе запослене да обављају аритметичке прорачуне, са или без механичких помагала, али је касније коришћена за саме рачунске машине.

Википедија

# data[].attributes.headline
Оперативни систем

# data[].attributes.subject
Оперативни систем

# data[].attributes.body
У рачунарству, оперативни систем (ОС) је скуп програма и рутина одговоран за контролу и управљање уређајима и рачунарским компонентама као и за обављање основних системских радњи. Оперативни систем обједињује у целину разнородне делове рачунара и сакрива од крајњег корисника детаље функционисања ових делова. Оперативни систем ствара за корисника радно окружење које рукује процесима и датотекама, уместо битовима, бајтовима и блоковима.

Википедија

# data[].attributes.headline
Општи приказ делова рачунара

# data[].attributes.subject
Општи приказ делова рачунара

# data[].attributes.body
1. Монитор

2. Матична плоча

3. Централни процесор

4. ATA

5. Радна меморија

6. Додатне картице

7. Напајање

8. Оптички уређаји

9. Хард диск

10. Тастатура

11. Миш

# data[].attributes.headline
Место оперативног система у приказу коришћења рачунара 

# data[].attributes.subject
Место оперативног система у приказу коришћења рачунара 

# data[].attributes.body
Софтвер су програми (наредбе, инструкције) који 'говоре' рачунару како треба да извршава одређене задатке. Софтвер је начин записа алгоритама у облику који је разумљив рачунару.

Порекло појма

Појам софтвер је први пут искористио John W. Tukey, инжењер информатике, 1957. године. Појам је настао као аналогија појму хардвер. Наиме, на енглеском реч хардвер значи тврдотворина, односно тврде ствари (hard = тврдо). Насупрот томе реч soft значи меко.

Дефиниција

Вероватно најбоља дефиниција за појам софтвер потиче од Института инжењера Електротехнике и Електронике (The Institute of Electrical and Electronics Engineers - IEEE), која гласи:

Свеобухватни збир информатичких програма, процеса, правила; документације и датотека у вези, који чине део операција једног информатичког система.

(Погледај: IEEE Std 729-1993, IEEE Software Engineering Standard 729-1993: Glossary of Software Engineering Terminology. IEEE Computer Society Press, 1993).

Типологија

Два основна типа софтвера су:

Системски софтвер - програми који се користе за директно управљање физичким делом рачунара, односно хардвером. Овај софтвер омогућава интеракцију корисничког софтвера са хардвером. Модерни назив за системски софтвер је оперативни систем. Неки теоретичари информатике сматрају компајлер и остале алатке за развој софтвера делом системског софтвера.

Кориснички софтвер - програми намењени крајњим корисницима рачунарског система. То су дакле програми са којима корисници система обрађују податке.

Извршавање софтвера или програма од стране корисника рачунарског система данас обично укључује учитавање корисничког софтвера и података са хард диска, интерактивну обраду података и похрањивање података на хард диск. У прошлости су се уместо хард диска користиле магнетне траке или неки други тип трајне меморије.

Рачунар у току извршавања софтвера прати унапред утврђен низ наредби да би омогућио кориснику да податке обради на одговарајући начин.

# data[].attributes.headline
Питања за проверу знања

# data[].attributes.subject
Питања за проверу знања

# data[].attributes.body
1. Шта је то оперативни систем?

2. Наведите неколико оперативних система?

3. Може ли рачунар да ради без оперативног система?

4. Шта се налази на десктопу (радној површини)?

5. Да ли су радне површине (десктопови) на свим рачунарима исте?

6. Како се превлачи иконица са леве на десну страну радне површине?

7. Која је разлика између иконице и пречице?

8. Каква је разлика између пречице и иконице?

9. Где се налазе иконице које се активирају једним кликом?