# data[].attributes.body
Afghanistanin sota
1) a) Neuvostoliiton tukema, Afganistanin demokraattinen tasavalta, vastaan mujahideen sissit, joita tukivat Britannia, Kiina, Pakistan, Saudi-Arabia, Israel, Yhdysvallat, Egypti ja Kanada.
b) Afganistanin sota käytiin Neuvostoliiton, sen tukeman Afganistanin demokraattisen tasavallan ja tätä vastustavien konservatiivisten muslimien ja heimojen välillä. Kesään 1978 mennessä Itä-Afganistanista alkanut kapina oli levinnyt maanlaajuiseksi. Loppuvuodesta Afganistan ja Neuvostoliitto solmivat YYA-sopimuksen. 24. joulukuuta 1979 Neuvostoliiton laskuvarjojoukot miehittivät Kabulin, tappoivat Hafizullah Aminin ja vaihtoivat pääministeriksi maanpaossa olleen Babrak Karmalin. Lopulta neuvostoliittolaisia soti maassa 120 000.
c) Afganistania pidettiin Neuvostoliittoon päin kallellaan olevana sitoutumattomana maana. Maata pidettiin yleisesti varsin vaikeasti kontrolloitavana köyhyydestä, sosiaalisesta pirstaleisuudesta ja vuoristoisuudesta johtuen.
d) Afganistanin sota kärjisti välejä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltojen kesken.
2. CIA on Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu, joka kerää tietoa ulkomaisista hallituksista, järjestöistä ja yksilöistä, ja raportoi niitä hallituksen eri osille. CIA:n rooli kylmän sodan aikana oli vakoilla Neuvostoliittoa. KGB oli Neuvostoliiton valtiollinen turvallisuuspoliisi vuodesta 1954 vuoteen 1991. Se vastasi ulkoisesta turvallisuudesta ja tiedustelusta. KGB:n rooli kylmänsodan aikaan oli vakoilla Neuvostoliiton vihollista Yhdysvaltoja.

Totti ja Veikka

# data[].attributes.body
Korean sota                                                                                                                         Leo, Hannes, Heikki

Korean sota käytiin Korean niemimaalla Korean demokraattisen kansantasavallan ja Korean tasavallan välillä (Pohjois- ja Etelä-Korea) vuosina 1950-1953. Korean tasavallan eli Etelä-Korean liittolaisia olivat Yhdistyneet kansakunnat ja suuremmassa roolissa Yhdysvallat sekä Yhdistynyt kuningaskunta. Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean liittolaisia olivat Kiina sekä Neuvostoliitto.

Korea jakautui kahtia japanilaisten perääntyessä Koreasta toisen maailmansodan jälkeen. Pohjoisessa vallitsi Neuvostoliiton levittämä kommunistinen oppi. Samaan aikaan Etelässä oltiin länsimielisiä Yhdysvaltojen tuoman demokratian seurauksena. Etelä-Korea halusi yhdistää Koreat vaaleilla, mutta Pohjois-Korean kommunistit vastustivat ajatusta. Syntyi kiista Korean johtajuudesta, joka johti sotaan. Vuonna 1950 Pohjois-Korea Kim Il Sungin johtamana hyökkäsi Etelä-Koreaan yhdistääkseen osapuolet yhdeksi valtioksi. YK tuli äänestyksellä lopputulokseen, että he tukevat Etelä-Koreaa ja Neuvostoliitto tuki Pohjois-Koreaa. Sota ei koskaan virallisesti loppunut.

# data[].attributes.body
Afganistanin sota

a)      Sota käytiin Afganistanin demokratian tasavallan ja konservatiivisten muslimien ja heimojen välillä.

b)      Afganistanin sota alkoi kun maan laajuinen kapina valtasi Afganistanin. sitten Afganistan teki sopimuksen Neuvostoliiton kanssa. sopimuksen nimi oli YYA-sopimus. 1979 joulukuussa Neuvostoliiton laskuvarjojoukot laskeutuivat Afganistanin maalle ja tappoivat Hafizullah Aminin ja vaihtoivat pääministeriksi maanpaossa olleen Babrak Karmalin. Lopulta Afganistanissa soti 12 000 Neuvostoliittolaista sotilasta.

c)       kun Neuvostoliitto päätti tukea Afganistanin demokraattista tasavaltaa ja Yhdysvallat tukivat konservatiivisia muslimeja ja heimoja

d)      Kriisi kärjisti edelleen tiukkoja välejä Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton kanssa.

# data[].attributes.body
1 a) Etelä-Vietnam, Thaimaa, Uusi-Seelanti, Kambodžta ja Laos.
Pohjois-Vietnam; E-Vietnamin kansallinen vapautusrintama, Punakhemerit ja Pathet Lao.
b) Ranska koetti palauttaa entiset siirtomaavallat ja joutui konfliktiin kommunistisen liikkeen kanssa Vietnamissa. Ranskan joukot hävisivät. Vietnam jaettiin rauhanneuvotteluissa Pohjois- ja Etelä-Vietnamiin. Ranska poistui Vietnamista ja Yhdysvallat tulivat tilalle. Yhdysvallat alkoivat pommittaa P-Vietnamia. Vietnamilaississit olivat liian vanhoja Yhdysvaltojen sotilaille. Etelä-Vietnam romahti vuonna 1975.
c) Yhdysvallat pelkäsivät dominoefektiä Kaakkois-Aasuassa.
d) Yhdysvallat kärsivät moraalisen tappion. Antiamerikkalaisuus alkoi levitä.

2) CIA on Yhdysvaltojen keskustiedustelupalvelu. KGP oli Neuvostoliiton valtiollinen turvallisuuspoliisi kylmänsodan aikaan. Molemmat vakoilivat vastapuoltaja. Vakoilu oli iso osa kylmää sotaa.

# data[].attributes.body
1a) Kuuban kriisissä osapuolina olivat Yhdysvallat, joka oli sijoittanut ydinohjuksia Turkkiin lyhyen matkan päähän Neuvostoliitosta ja Neuvostoliitto, joka oli sijoittanut ydinohjuksia Kuubaan lähelle Yhdysvaltoja.

1b) Ensin Yhdysvallat olivat sijoittaneet ydinohjuksia Turkkiin kesällä 1961, joka oli lähellä tärkeitä kohteita Neuvostoliiton alueella. 1959 Fidel Castron noustua valtaan ja Yhdysvaltojen yritettyä syöstä Fidel Castro vallasta sopivat Kuuban ja Neuvostoliiton johtajat yhteistyöstä, joka sisälsi Neuvostoliiton ydinohjusten sijoittamisen Kuubaan kesällä 1962 laukaisuetäisyydelle esimerkiksi Washingtonista.

1c) Kriisissä vastakkain olivat Neuvostoliitto ja Yhdysvallat, jotka olivat Kylmän Sodan osapuolet. Molemmilla oli vahvuus aiheuttaa suurta vahinkoa toiselle osapuolelle.

1d) Kriisi meinasi aiheuttaa ydinsodan, mutta loppupeleissä kriisin vaikutukset olivat positiiviset, sillä tämän seurauksena ydinaseet poistettiin Turkista ja Kuubasta, sekä luotiin niin sanottu kuuma linja eli yhteys suurvaltajohtajien välille ehkäisemään ydinsotaa.

# data[].attributes.body
osapuolet: israel, iran, contra sissit, USA

b)
israel halusi myydä aseita iranille vaikuttaakseen panttivankitilanteeseen libanonissa mutta tarvitsi aseet USAlta joka ei voinut myydä niitä virallisesti koska iran oli asekauppa saarron kohteena,
asemyynnillä usan puolelta oli tarkoitus aseistaa ja tukea Contra sissejä jotka taistelivat nicaraguassa vasemmisto hallitusta vastaan joiden tukemisen kongressi oli tehnyt laittomaksi vuonna 1982.

c) oli osa yhdysvaltojen sotaa kommunismia vastaan

d)

# data[].attributes.body
-Neuvostoliiton valtiollinen turvallisuuspoliisi.
-vastasi ulkoisesta turvallisuudesta ja tiedustelusta lukuun ottamatta sotilastiedustelua.
-sen toimialueeseen kuului Yhdysvaltain vastavakoiluosasto ja Neuvostoliiton rajavartiolaitos

# data[].attributes.body
- Oli Neuvostoliiton valtiollinen turvallisuuspoliisi 1954-1991
- Vastasi ulkoisesta turvallisuudesta ja tiedustelusta
- KGB:n toimialue oli Yhdysvaltain CIA:n vastavakoiluosasto

# data[].attributes.body
1.
a) NL ja Yhdysvallat
b)Neuvostoliitto asetti Yhdysvalloille ultimaattuminen, jossa vaati tätä vetämään sotilaansa pois Länsi-Berliinistä. Kriisin aikana kokous Moskovassa johon otti osaa kiinan kommunistinen puolue. Kriisi ratkesi Berliinin muurin rakentamiseen.
c)Poliittis-sosiaalinen tapahtuma Berliinin statuksesta.
d)Sodan käynti kävi lähellä.
2. Central Intelligence Agency on Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu ja KGB oli vastaava keskustiedustelupalvelu NL:lla. Sodan aikana vakoilivat toisiensa tekemisiä.

# data[].attributes.body
Chilessä sotilaat kaappasivat vallan nopeasti ja väkivaltaisesti vuonna 1973. Valtaan nousi Chilen sotilasjuntta Augusto Pinochetin johdolla. Sotilaat kaappasivat vallan maan presidentti Salvador Allendelta, joka oli viemässä maata kohti kommunismia. Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA tuki vallankaappausta.

# data[].attributes.body
CIA, eli Central Intelligence Agency on Yhdysvaltain  keskustiedostelupalvelu. CIAn tarkoitus oli vakoilla kommunistivaltioita sekä sabotoida kommunismin leviämistä maissa, joissa oli kommunismin uhka.

CIA on toimintatavoiltaan jossain määrin kyseenalainen, sillä CIA on joidenkin tahojen mukaan syyllistynyt ihmisoikeus- sekä sotarikoksiin.

# data[].attributes.body
A) Stami toimi läheisessä yhteistyössä Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun KGB:n kanssa.
B)Se oli kymmenistä osastoista muodostunut organisaatio, jonka toiminta kattoi lähes kaiken mahdollisen DDR:n omien kansalaisten valvonnasta ulkomaanvakoiluun, vastavakoiluun ja radiotiedusteluun.

# data[].attributes.body
Tiistaina 23.10.1956 mielenosoittajat kokoontuivat kansallisten muistomerkkien läheisyyteen ympäri Budapestia. Banderolleissa ja julisteissa vaadittiin reformia Unkarin kommunistihallintoon, neuvostojoukkojen vetäytymistä, suurempia palkkoja sekä vapaita vaaleja. Väkivaltaisesti yltynyt mielenosoitus levisi nopeasti koko Unkariin. Kansannousun aikana pääministeriksi noussut Imre Nagy 25. lokakuuta Unkarin eroavan Varsovan liitosta.
Neuvostoliiton johdolle tämä ei kuitenkaan käynyt, joten se päätti lopulta ryhtyä sotilaallisiin toimenpiteisiin säilyttääkseen Unkarin valtapiirissään.

# data[].attributes.body
- osapuolina oli kansalaiset ja hallitus
- työläiset järjestivät lakkoja ja mielenosoituksia työnormien korottamista vastaan
- syynä oli viisivuotinen päätös, jossa tuotanto lisättiin 10% ja palkat laskettiin 10%
- vaadittiin presidentti Pieckin eroa
-

Tekijät: Sumaya&Aisha

# data[].attributes.body
Kesäkuussa 1956 työläiset kapinoivat poznanissa kulutustavaroiden puutteen vuoksi. Myös sen vuoksi, koska ei ollut varaa ruokaan.  Keskeisiä ongelmia olivat siis talousongelmat.
Ongelmat johtiivat lopultaan ihmisten mielipiteet demokratiaan suuntaan.

# data[].attributes.body
1a) Neuvostoliitto, Kuuba, Yhdysvallat, Italia Ja turkki
b) Keväällä  1961 yhdysvallat yrittivät kukistaa Fidel Castron tukemalla tämän vastustajien maihinnousua Sikojenlahdella
c) Kuubassa sijaitsi ydinaseita, jotka voitaisiin lähettää eurooppaan. Tämän takia kuuba oli vahva osa kylmää sotaa.
d) ydinohjusten pelko ja ydinsodan pelko kasvoi huomattavasti, pelättiin koko maailman tuhoa.

2 Cia ja kgb ovat yhdysvaltojen ja neuvostoliiton tiedostelupalveluita, jotka raportoivat tietonsa valtiolle. Cia Ja kgb edistivät jännitystä osapuolien välillä vakoilemalla toistensa tietoja ja raportoimalla niistä omalle valtiolleen.

# data[].attributes.body
Vastaukset kysymyksiin
Voi liittää kuvia/karttoja ja
Youtube-pätkän kriisiin liittyen

# data[].attributes.body
a) Neuvostoliitto ja Tsekkoslovakia.
b) Uudistus ohjelma aloitettiin ja Varsovan liiton tankit vyöryivät prahaan ja tukahdutti uudistusiikkeen.
c) Tsekkoslovakia oli Neuvostoliiton etupiiriä ja oli väärällä kannalla ja sai tuntea sen nahoissaan.
d) Albania lähti Varsovan liitosta vuonna 1968. Neuvostojoukot pysyivät Tsekkoslovakiassa vuoteen 1991.

Max ja Eemeli