# data[].attributes.body
Fysiske: Indretningen af arbejdspladsen, indeklima som støj, temperaturen og lyset, størrelsen på rum vi arbejder i, det kan være inventar.
Kemiske: Hvor vi bliver udsat for røg, parfumestoffer fx. sæbe og shampoo, samt kemi i rengørings-midler.
Biologiske: Hvor vi kan blive smittet af syge borgere. Alvorlige modstandsdygtige bakterier fx. MRSA.
Ergonomiske: Påvirkninger på kroppen, så som arbejdsstillinger, hvis man ikke gøre tingene rigtigt.
Ulykker: Hvis man tager fat på en borgere som er ved at falde og det ender med at du gør noget forkert i kroppen.
Psykiske: Stress, dårlig trivsel, mobning, arbejds-belastning, sexchikane, vold og trusler.

Kilde: Sosu GF2, S. 208-219

# data[].attributes.body
Hvis der er mere end ti medarbejder ansat i en virksomhed, skal der være en AMO tilstede. Den består af en eller flere arbejdsmiljøledere og arbejdsrepræsentanter som kaldes AMIR, dvs. en medarbejder som er blevet valgt af de ansatte i virksomheden. De er med til at skabe sikkerhed på arbejdspladsen. De er med til at forebygge at der opstår skader og ulykker, lave APV èr, arbejdsmiljøet i hverdagen.

Kilde: Sosu GF2, s. 220

# data[].attributes.headline
Scenarie 6 - Arbejdsmiljø, hjælpemidler og ergonomi hos Poul

# data[].attributes.subject
Scenarie 6 - Arbejdsmiljø, hjælpemidler og ergonomi hos Poul

# data[].attributes.body
Hans er flyttet endelig ind på Afrodite. Han bor på samme afdeling som ægteparret Poul og Kirsten, som har boet på Afrodite de seneste par år. Han har en god kontakt til Poul - de kender hinanden fra tidligere.
Pouls tilstand er blevet gradvist værre og senest er han blevet afhængig af kørestol og har brug for lift ved forflytning.
Da Poul har mange møbler på sin stue, har personalet svært ved at udføre arbejdet korrekt. Poul har ytret overfor Hans, at han er bange for, at de tager alle hans møbler fra ham.

# data[].attributes.body
Ifølge loven om arbejdsmiljø står der:

At der skal skabes et sikkert og sundt arbejdsmiljø på alle arbejdspladser.

At ledere og ansatte skal samarbejde om at skabe et godt arbejdsmiljø.

At det er arbejdsgiverens ansvar at loven bliver overholdt.

Kilde: Sosu GF2, s 219

# data[].attributes.body
https://arbejdstilsynet.dk/da/regler/at-vejledninger/a/d-1-1-arbejdspladsvurdering

# data[].attributes.body
http://arbejdsmiljoegruppen.dk/smiley-ordningen/
Det er arbejdstilsynets opgave at føre kontrol med virksomhederne om de overholder arbejdsmiljøloven. De vejleder virksomhederne i et sikkert og sundt arbejdsmiljø. Herefter får man en smiley, hvordan det står til på arbejdspladsen.

# data[].attributes.body
Alle virksomheder med med ansatte skal lave en ifølge loven lave en APV. En APV er et redskab som man kan bruge til at synliggøre, kortlægge og forbedre arbejdsmiljøet på arbejdspladsen. Ifølge loven skal:

Det er arbejdsgiveren ansvar, at der bliver lavet en APV.

En APV skal være skriftlige og tilgængelig for medarbejderne.

APV skal lave mindst hvert 3. år el oftere, hvis der sker ændringer på arbejdspladsen.

AMO skal skal deltage i hele processen.

Kilde: Sosu GF2, s. 221

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljø er de fysiske, psykiske og sociale faktorer, som påvirker den ansatte i forbindelse med arbejdet. Man kan med andre ord sige, at det handler om hvilken vilkår og relationer der på jobbet. Der er forskellige grupper af påvirkninger, som man kan blive udsat for på sit job.

Kilde: Sosu GF2 s 208 http://www.arbejdsmiljoviden.dk/Vaerd-at-vide-om-arbejdsmiljo/Intro/Hvad-er-arbejdsmiljo

# data[].attributes.body
Sosufaglighed:

Jeg har kendskab til, hvad der er med til at skabe et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø og min egen andel i det.

Jeg kan forklare, hvad Jeg kan bruge en arbejdsmiljørepræsentant (AMIR) til.

Jeg kan medvirke til forebygge vold eller mistrivsel på arbejdspladsen.

Jeg ved, hvad en APV er og kan udfylde et APV skema.

# data[].attributes.headline
Hvad skal der til for at skabe arbejdsglæde? 

# data[].attributes.subject
Hvad skal der til for at skabe arbejdsglæde? 

# data[].attributes.body
Anerkendelse fra Ledelse og Kollegaer

Vi ved at når vi gør noget godt og bliver anerkendt for det, gør det noget ved os indeni. Vi bliver glade og får motivation til at yde noget ekstra.

Respekt for hinanden

Vi har forståelse for hinandens værdier og tager hensyn til hinanden.

Opmærksomhed på hinanden

Når vi er i tæt samarbejde med hinanden og har et ansvar overfor hinanden, skal vi være opmærksom på hinanden. Vi lærer hinanden at kende og får en relation til hinanden. Måske kan vi mærke, at ens kollega har en dårlig dag og der er noget i vejen. Vær varsom og tag skridtet til at spørge ind til din kollega.

Ærlighed på arbejdspladsen

Hvis vi er ærlige overfor hinanden, kommer vi længere. Hvis vi ikke siger tingene med det samme, kan vi gå og blive indebrændt og dette kan gøre, at vi får snerret af folk, bliver ufokuseret.

Kommunikation & Kropssprog

Det er vigtigt, at vi taler pænt til hinanden for ikke at skabe splid imellem hinanden, så der ikke opstår misforståelser. Her skal vi også være meget opmærksom på vores kropssprog. Vores budskab skal gå hånd i hånd med kropssproget, da der ellers kan forekomme misforståelser.

Kursus – Efteruddannelse

Hvis vi kan få lov til at efteruddanne os er det med til, at vi får ny viden og nye kompetencer, som kan øges vores selvværd, motivation til at yde noget mere på arbejdspladsen og øgning af produktiviteten.

Sociale aktiviteter/Personalegoder

Hvis der bliver arrangeret en sammenkomst med noget hygge i blandt kollegaerne en fredag aften, vil det være med til, at vi lærer hinanden bedre at kende i privaten. Når man kender en bedre privat, kan man måske bedre forstå hvorfor kollegaen gør som hun/han gør i det arbejdsmæssige. Kageordning kan også være med til at gøre tingene, at der er en gulerod efterfølgende. Nogle arbejdspladser har en massage ordning, hvor personale kan få massage og få løsnet op for diverse spændinger. Dette kan være med til at skabe bedre fysisk arbejdsmiljø, da man får information om de rette arbejdsstillinger.