# data[].attributes.body
אני מסכימה בהחלט עם הקטע , צריך לרגש ולעודד יצירה על ידי הכנת הלומד לחקור לגלות ולשאילת שאלות
לפי הסרטון כל הפילוסופים וכל הגישות החינוכיות מעודדות את הלומד לשאול שאלות , ללמוד בעצמו ע"י התנסות .

# data[].attributes.headline
המניפולציות של הטכנולוגיה(שירי דורון)

# data[].attributes.subject
המניפולציות של הטכנולוגיה(שירי דורון)

# data[].attributes.body
בעקבות דבריו של גור הלר אני רוצה לעשות 'זום אאוט' מהקולנוע ולהתבונן על כל עולם המדיה המקיף אותנו בו , עולם בו 'התנועה הנעה' הוידאו והקולנוע הם חלקים חשובים בשפה אך הם רק חלק. אפליקציות , רשתות חברתיות ועוד כל אלה הן חלק מגל גדול השוטף אותנו ונקרא טכנולוגיה.

אנחנו יוצרים טכנולוגיה והטכנולוגיה יוצרת אותנו ללא הפסק.

גילי בר הילל מתייחסת ללימוד הקניית מחקר ידע, דרכי אבחנה בין ידע טוב לידע רע. אף זה תחום אותו חשוב להכיר ולדעת ואם נשוב לטכניקה הקולנועית ונבצע שוב 'זום אאוט' מתוך תחום המידענות נראה כי תחום זה קשור אף הוא למניפולציות.

מעניין לחשוב על התאמת פילוסופיות חינוך לתחום מתפתח זה . מכיוון שאנו מצויים בעידן שבו רבה אי הוודאות על הוודאות, עידן בו מדענים, מתכנתים ואנשי חינוך מתלבטים בשאלות פילוסופיות ופרקטיות רבות.

כיצד ניתן להעביר 'משנה סדורה' לדור הצעיר שנולד לעידן שאת מאפייניו לא הכיר המין האנושי מעולם?

מכל הגישות שהוזכרו בסרטון נדמה כי דווקא רוסו שביקש מהאדם לצאת וללמוד מהטבע ובעקבותיו דיואי שביקש לשתף תלמידים בהגדרת הידיעה הם התואמים לשמש כאבות רוחניים של תוכנית לימודים המבקשת ליצור ידע חדש מתוך התבוננות בסביבה המקיפה את התלמיד. סביבה שאינה טבע המורכב מאגמים ויערות אלא מסביבה אורבאנית, טכנולוגית- יש לצאת אל הטבע הטכנולוגי ולחקור אותו.

# data[].attributes.headline
המדיום הוא המסר -ניב

# data[].attributes.subject
המדיום הוא המסר -ניב

# data[].attributes.body
מעניין לקרוא שרוב הכותבים משקפים נקודה ספציפית כאילו היא זו שהכנסתה לחומר הלימוד תייצר את הערך המשמעותי לתהליכי הלמידה. החיים עצמם הם רב מימדיים ולכן הבחירה שלי תהיה יצירת מסלול המשלב חקר רב מימדי של נושא ( השראה מאנשי רוח, חקירה עצמאית וביקורתית, גם בשפה זרה, הבנת המדיום הויזואלי,  התנסות בצדדים ניהוליים, משפטיים וכספיים וכו,) כל זה יתאפשר כאשר המטרה המרכזית של הלימוד תתבסס על נסיון לפתור אתגר בחיים האמיתיים. יצירת שינוי משמעותי במציאות מהוה אתגר המזמין התנסות ולמידה בכל התחומים המוזכרים לעיל ועוד.
מתוך התחברות לדבריו של דיואי ש״בית הספר הוא לא הכנה לחיים אלא החיים עצמם״, אני מאמין שתוכנית הלימודים נכון לה שתייצג באופן עמוק את אתגרי עולם הבוגרים.  מתוך הבנה שבחיים שמחוץ לבית הספר מתרחשת בעיקר למידה התנסותית המעצבת את האופן שבו אנו פועלים וחיים, לרוב יותר מהידע האקדמי שצברנו.

בעיני שאילת שאלות (סוקרטס) מקדמת התפתחות יותר משינון ידע קיים משתי סיבות עיקריות.
א. האמת ראויה להטלת ספק מתמיד וההסטוריה מוכיחה שהיא אכן משתנה עם הזמן.
ב. מציאת התשובה האישית מחברת  את הלומד/ת באופן אינטימי אל ההבנה המסתתרת מאחורי שאלה.

״אין חכם כבעל נסיון״

אני הייתי מכניס לתכנית הלימודים התנסות הדומה לפעולה לחיים עצמם. מתוך הזדהות עם המחשבה כי ״האיך״ מכיל בתוכו הזדמנות להתנסות רב מימדית בדומה לחיים עצמם ו״המה״ מקבל משמעות והפנמה מתוך הרלוונטיות של בחירת אתגר הלמידה על ידי הלומד/ת.

התפיסה העל תחומית של המודל האינטגרטיבי היא התפיסה שבעיני מאפשרת ללומדים/ות לרכוש את מיטב הכלים להתנהלות מול ידע ומיומנויות לחיים.

# data[].attributes.headline
למידת גילוי בדמויות מופת.

# data[].attributes.subject
למידת גילוי בדמויות מופת.

# data[].attributes.body
ברוח למידת הגילוי של דיואי התלמידים יחקרו וימצאו דמויות מופת שיזדהו עמן. הוראת ההיסטוריה תעשה דרך מפגש עם דמויות ודילמות אישיות שלהן לאורך ההיסטוריה

# data[].attributes.headline
לא רק לבדוק מהימנות של מקורות אלא גם האיכות שלהם על פי המשמעויות היכולות לנבוע מהן (דב)

# data[].attributes.subject
לא רק לבדוק מהימנות של מקורות אלא גם האיכות שלהם על פי המשמעויות היכולות לנבוע מהן (דב)

# data[].attributes.headline
אני סומכת ידי על דבריה של נורית גרץ. לימוד תוך כדי יצירה יכול לעזור לתלמידים רבים למצוא את הקול הפנימי שלהם בחומרים השונים הנלמדים. הקישור בין תחומי הידע חשובים מאד להרחבת אופקיו של התלמיד ולהבנתו את העולם הסובב אותו

# data[].attributes.subject
אני סומכת ידי על דבריה של נורית גרץ. לימוד תוך כדי יצירה יכול לעזור לתלמידים רבים למצוא את הקול הפנימי שלהם בחומרים השונים הנלמדים. הקישור בין תחומי הידע חשובים מאד להרחבת אופקיו של התלמיד ולהבנתו את העולם הסובב אותו

# data[].attributes.body
פיתוח הדמיון והיצירה יתרום לחברה שלנו בני אדם יותר מלאים ו"עגולים". לכן אני מציעה להוסיף לימודי אמנות לתכנית הלימודים ואף לקשר את האמנויות בינן לבין עצמן וכן לעולם הסובב אותן

# data[].attributes.headline
ידע נהיה משמעותי שיש לו השפעות מעבר לעצמו

# data[].attributes.subject
ידע נהיה משמעותי שיש לו השפעות מעבר לעצמו

# data[].attributes.body
התחברתי מאוד לתכנים שהועלו בכתבה של ג'אד נאמן: תלמידים רבים מדי שמסיימים 12 שנות לימוד במערכת החינוך מעלים ביקורת קשה בשאלה "מה יעזרו לי הלימודים בחיים?" אני כמובן לא מסכים עם האמירות שיש לבטל את שיעורי ההיסטוריה וכיו"ב, אולם אני חושב שיש מקום להכניס תכנים שהם רלבנטיים יותר לניהול חייהם היומיומיים של הלומדים בעתיד. בהקשר לכך, הגישה הקונסטרוקטיביסטית גודלת בכך שכל לומד בונה את הידע שלו על סמך ידע קודם. תלמידים הלומדים בכיתת משפטים מגיעים עם ידע מוקדם בעניינים משפטיים שונים אותם הם רחשו במסגרות אחרות, למשל: עניינים פליליים בחדשות. בכך, המורה יכול לאתגר את הלומדים באמצעות העלאת דוגמאות רלבנטיות: כיצד הייתם שופטים את משפט אלאור אזריה (סליחה על הדוגמא הסמי פוליטית אבל מרבית התלמידים מכירים את מקרה הבוחן). גישה תיאורטית נוספת הינה תורת האידאות של אפלטון, אשר קובעת שתפקידו של המורה היא לסייע בידע ולא להקנות אותו. כך למשל: כאשר מלמדים תלמידים בשיעור חינוך פיננסי מה זה בנק ואיך פותחים חשבון בנק, אז אין צורך להתמקד באלמנטים הטכניים של פתיחת החשבון אלא בנדבכים נוספים ומעניינים כגון שימושים ותועלות בחשבון בנק, יתרונות וחסרונות כל פתיחת חשבון עצמאי מול חשבון שמנוהל על ידי ההורים וכד'..

# data[].attributes.headline
התחברתי מאוד לאמירות שבכתבה, המסקנה של  שילוב בין המקצועות מוביל לסיפוק בלמידה ומפתח את היצירתיות.  ליצירתיות חשיבות רבה, התלמידים מצליחים לבטא את מלוא יכולותיהם היצירתיות הם הופכים למנהיגים בעתיד הניחנים באוסף תכונות המאפשרת להם לבטא את יכולתם הגבוהה באופן מיטבי.

# data[].attributes.subject
התחברתי מאוד לאמירות שבכתבה, המסקנה של  שילוב בין המקצועות מוביל לסיפוק בלמידה ומפתח את היצירתיות.  ליצירתיות חשיבות רבה, התלמידים מצליחים לבטא את מלוא יכולותיהם היצירתיות הם הופכים למנהיגים בעתיד הניחנים באוסף תכונות המאפשרת להם לבטא את יכולתם הגבוהה באופן מיטבי.

# data[].attributes.headline
לגמרי מסכימה ומזדהה.  אתה "שותה" ידע כשאתה צמא לו. 

# data[].attributes.subject
לגמרי מסכימה ומזדהה.  אתה "שותה" ידע כשאתה צמא לו. 

# data[].attributes.body
הוראה נכונה מעוררת צימאון. לפתוח עולם לעורר סקרנות, לגעת בתחומים הקרובים לתלמיד וליצור הקשרים - כל אלו מעוררים צימאון לדעת ולמידה. יצירה יודעת לעשות את זה - מעודדת את התלמיד לחשוב, לחקור, להתנסות, להתמודד עם אתגר.

# data[].attributes.body
אני מסכימה מאוד עם הגישה הטוענת שיש חשיבות רבה לפיתוח מיומנויות של חשיבה ביקורתי- הן בהיבט של זיהוי מקורות מידע מהימנים ותקפים והן ביכולת לבקר את התוכן המוצג בהם באופן ענייני (הצגת טיעונים מנומקים).  יתר על כן, מיומנויות אלה רלוונטיות הן בהיבט של למידה בתוך בית הספר והן בהיבט של יציאתו של בוגר מערכת החינוך לחיים "האמתיים". יחד עם זאת- על המורה להיות ענו ולזכור שבידע שלו מוגבל ויתכן מצב בו לתמיד יהיו מקורות מידע טובים/מהימנים יותר  (ראה דוגמה בקישור המצ"ב- "למה התכוון הסופר ? תלוי את מי שואלים... :-)  ).
נושא זה מתחבר לגישות תאורטיות כגון גישתו של דיואי המדברת על צמיחתו של הפרט דרך שיתוף ביעדי הלמידה והכנה לחיים דמוקרטיים באמצעות דגמי עבודה והתנסות המאפשרים תרגול, הגישה הקונסטרוקטביסטית הדוגלת בהבניית הידע על ידי הלומד עצמו בתהליך בו ידע חדש מקושר לידע קודם תוך מתן משמעות מתחדשת וגישתו של ויגוצקי המתבססת על אתגור, יצירתיות והתנסות תוך אינטראקציות חברתיות- תרבותיות במסלול טבעי- ספנטני ובמסלול חברתי תרבותי באמצעות בית הספר וסביבות למידה נוספות

# data[].attributes.attachment_link.title
הסופר שלא ספרו אותו

# data[].attributes.attachment_link.description
בנו של איאן מקיואן קיבל משימה בבית־הספר: לכתוב עבודה על ספר שכתב אביו * הוא ביקש עצות מאבא - וקיבל רק "כמעט טוב"

# data[].attributes.headline
מכל הקטעים שעלו אני מסכימה ביותר עם הקטע הזה. קודם כל, כיוון שהוא דן באיך ולא במה. מתוך היותי חלק מגישת החינוך הדמוקרטי, איני מאמינה בכפייה בלמידה. בנוסף, אני חושבת שיש כל כך הרבה תחומים שיכולים לתת כל כך הרבה ללומדים, וישנה חשיבות רבה לאיך לומדים אותם. הכותבת העלתה בעיני את הנקודות החשובות בעניין, אבל אני הייתי מתחילה הפוך - בדיאלוג מורה תלמיד - יש מקום חשוב לתלמיד בתוך הלמידה, מבחינת הידע שיש לו, הרגש מול מה שנלמד, ההקשרים שהוא עושה וגם...הבחירה שלו מה ללמוד. לאחר מכן, היצירה - העשייה היצירתית של התלמידה בהקשר ומתוך הידע. זה הדיאלוג שלה הפעם מול התוכן. משם - למידה אינטרדיסיפלינרית - דומה יותר לדרך שבה החיים מתרחשים. ולבסוף - מכל מה שנכתב עד כה, וגם מתוך האהבה של המורה (החלק השלישי במשולש), מגיעה האהבה לידע - ההתפעלות וההתפלאות. ופחות חשוב מה מלמדים, כי מורה עם עושר, אהבה לתוכן וערכיות, יביא את הדברים החשובים בתהליך.   

# data[].attributes.subject
מכל הקטעים שעלו אני מסכימה ביותר עם הקטע הזה. קודם כל, כיוון שהוא דן באיך ולא במה. מתוך היותי חלק מגישת החינוך הדמוקרטי, איני מאמינה בכפייה בלמידה. בנוסף, אני חושבת שיש כל כך הרבה תחומים שיכולים לתת כל כך הרבה ללומדים, וישנה חשיבות רבה לאיך לומדים אותם. הכותבת העלתה בעיני את הנקודות החשובות בעניין, אבל אני הייתי מתחילה הפוך - בדיאלוג מורה תלמיד - יש מקום חשוב לתלמיד בתוך הלמידה, מבחינת הידע שיש לו, הרגש מול מה שנלמד, ההקשרים שהוא עושה וגם...הבחירה שלו מה ללמוד. לאחר מכן, היצירה - העשייה היצירתית של התלמידה בהקשר ומתוך הידע. זה הדיאלוג שלה הפעם מול התוכן. משם - למידה אינטרדיסיפלינרית - דומה יותר לדרך שבה החיים מתרחשים. ולבסוף - מכל מה שנכתב עד כה, וגם מתוך האהבה של המורה (החלק השלישי במשולש), מגיעה האהבה לידע - ההתפעלות וההתפלאות. ופחות חשוב מה מלמדים, כי מורה עם עושר, אהבה לתוכן וערכיות, יביא את הדברים החשובים בתהליך.   

# data[].attributes.body
אני מסכים עם דברי בורשטיין, וסבור שיש לעודד תלמידים להרחיב דעת ולפגוש לא רק דמויות מופת אלא טקסטים קנוניים ומאתגרים

# data[].attributes.headline
בדורה חלבי: אני מסכימה בהחלט עם הכתבה, אנו כאנשי חינוך צריכים להתמקד ב"איך" ולה ב"למה".אנו צריכים לחפש דרכים ושיטות הוראה שיכולות לענות על צרכי הלומד הנוכחי, שיטות שיכולות לשלב תחומים שמעוררים את סקרנות הלומד, לוקחים מעולמו של הלומד, ועונים על צרכיו של הלומד. שיטות אלו צריכות לשלב יצירתיות, טכנולוגיה, חקר, שאילת שאלות, התנסות, וחשיבה. 

# data[].attributes.subject
בדורה חלבי: אני מסכימה בהחלט עם הכתבה, אנו כאנשי חינוך צריכים להתמקד ב"איך" ולה ב"למה".אנו צריכים לחפש דרכים ושיטות הוראה שיכולות לענות על צרכי הלומד הנוכחי, שיטות שיכולות לשלב תחומים שמעוררים את סקרנות הלומד, לוקחים מעולמו של הלומד, ועונים על צרכיו של הלומד. שיטות אלו צריכות לשלב יצירתיות, טכנולוגיה, חקר, שאילת שאלות, התנסות, וחשיבה. 

# data[].attributes.headline
אני לגמרי בעד להוסיף עוד דברים שיגרמו לתלמידים להתרגש. בעיני התלמידים עוברים שחיקה ולכן הם יוצרים בעיות משמעת שגורמים לשחיקת המורים וחוזר חלילה כך שזה כדור שלג שגורר תסכול וסופו מי ישורנו 

# data[].attributes.subject
אני לגמרי בעד להוסיף עוד דברים שיגרמו לתלמידים להתרגש. בעיני התלמידים עוברים שחיקה ולכן הם יוצרים בעיות משמעת שגורמים לשחיקת המורים וחוזר חלילה כך שזה כדור שלג שגורר תסכול וסופו מי ישורנו 

# data[].attributes.body
יהודית אוביץ

# data[].attributes.headline
אני מסכימה עם דברי בורנשטיין וסבורה שיש ללמד את התלמידים על יותר אנשים שהצליחו כדי לתת להם השראה שגם הם יכולים

# data[].attributes.subject
אני מסכימה עם דברי בורנשטיין וסבורה שיש ללמד את התלמידים על יותר אנשים שהצליחו כדי לתת להם השראה שגם הם יכולים

# data[].attributes.headline
דרמה היא אחד הדברים שעוזרים לפיתוח התלמידים 

# data[].attributes.subject
דרמה היא אחד הדברים שעוזרים לפיתוח התלמידים 

# data[].attributes.headline
דרמה היא אחד הדברים שעוזרים לפיתוח התלמיד

# data[].attributes.subject
דרמה היא אחד הדברים שעוזרים לפיתוח התלמיד