# data[].attributes.body
Země se formovala jako součást sluneční soustavy. Byla velmi horká a bez života, s aktivní vulkanickou činností. Život, jak ho známe dnes, by zde nebyl možný.

# data[].attributes.headline
3.8 miliardy let př. Kr.: První známky života

# data[].attributes.subject
3.8 miliardy let př. Kr.: První známky života

# data[].attributes.body
Objevily se první stopy života v podobě mikrofosilií. Tyto rané formy života byly pravděpodobně prokaryotické buňky, které se vyvinuly ve vodním prostředí Země.

# data[].attributes.body
Stromatolity jsou jedny z nejstarších fosilií, které vytvořily prehistorické mikroorganismy. Tyto struktury poskytují důkazy o existenci primitivních buněčných struktur.

# data[].attributes.headline
2.5 miliardy let př. Kr.: Velká oxidační událost

# data[].attributes.subject
2.5 miliardy let př. Kr.: Velká oxidační událost

# data[].attributes.body
Dochází k prvnímu významnému nárůstu koncentrace kyslíku v atmosféře, což vedlo k drastickým změnám v chemickém složení moře a atmosféry.

# data[].attributes.headline
1.5 miliardy let př. Kr.: Eukaryotické buňky

# data[].attributes.subject
1.5 miliardy let př. Kr.: Eukaryotické buňky

# data[].attributes.body
Poprvé se objevují buňky s organelami uvnitř, včetně jádra. To umožnilo komplikovanější formy života a enzymatické procesy.

# data[].attributes.headline
600 miliónů let př. Kr.: Kambrická exploze

# data[].attributes.subject
600 miliónů let př. Kr.: Kambrická exploze

# data[].attributes.body
Během relativně krátké geologické epochy vzniká nespočet nových druhů, včetně prvních známých vícebuněčných organismů.

# data[].attributes.headline
500 miliónů let př. Kr.: Život kolonizuje pevninu

# data[].attributes.subject
500 miliónů let př. Kr.: Život kolonizuje pevninu

# data[].attributes.body
První rostliny a bezobratlí začínají žít na pevnině, což otevřelo nové ekologické niky a vedlo k dalšímu vývoji.

# data[].attributes.headline
375 miliónů let př. Kr.: Přechod na souš

# data[].attributes.subject
375 miliónů let př. Kr.: Přechod na souš

# data[].attributes.body
První obratlovci, jako jsou tetrapodi, začínají přecházet z vodního prostředí na souš, což znamenalo klíčový krok ve vývoji suchozemských obratlovců.

# data[].attributes.body
Evoluce vedla k vývoji prvních plazů, kteří byli schopni lépe se přizpůsobit suchým podmínkám na souši díky svých specifických fyziologických rysů.

# data[].attributes.body
První savci se objevují v období triasu a vyznačují se vyvinutým mozkem a schopností regulovat tělesnou teplotu.