# data[].attributes.body
Prvý rímsky kráľ - Romulus

Podľa legendy Rím založili dvojčatá Romulus a Rémus. V drevenom koryte ich pustili po prúde rieky Tiber. Voda ich vyplavila pri Palatine, kde ich našla vlčica, ktorá ich aj kojila. Tu sa neskôr rozhodli založiť mesto.

# data[].attributes.body
Moc panovníka prešla na Senát - jedna z najdlhšie trvajúcich politických inštitúcii v Ríme (patricijovia - urodzení a plebejci – obyčajní ľudia). Počas Rímskeho kráľovstva bol väčšinnou len poradný orgán kráľa, ale zvolil aj nových kráľov.

# data[].attributes.body
Rimania ovladli celú Itáliu a dostali sa do kontaktu s Kartágom - Púnske vojny s Kartágom, ovládnutie stredomoria (Sicília, Španielsko, severná Afrika)

# data[].attributes.body
Kríza rímskej republiky a vznik cisárstva.

# data[].attributes.attachment_link.title
Rím 2 - kríza rímskej republiky a vznik cisárstva

# data[].attributes.body
Vytvorený prvý "triumvirát"- vláda troch politikov (Pompeius, Crass, Caesar). Nakoniec Caesar získal moc a stal sa roku 45 p. n. l. doživotný diktátor Ríma. O rok bol Caesar zavraždený Marcusom Brutom. Opäť vznikol triumvirát, rozpadol sa roku 31 p. n. l. Od r. 29 p. n. l. sa stal vodca Ríma Octavius, ktorý sa stal cisárom "Augustom".

# data[].attributes.body
Nastolil morálku, mier a prosperitu. Vládol 56 rokov, nastolil sociálne reformy, získal vojenské víťazstvá, prekvitala architektúra a umenie. Z jeho dinastie pochádzal nepopulárny Tiberius a nestabilný Caligula. Nakoniec Titus získal oddanosť ľudu vďaka obnove po erupcii Vezuvu a zničení Pompejí.

# data[].attributes.body
Pôvodne slúžil ako amfiteáter a bola to najväčšia budova v Rímskej ríši. Malo
kapacitu 45 000 až 50 000 divákov. Rozkaz na jeho vybudovanie dal
cisár Vespasianus v roku 72 n. l., dokončili ho za vlády cisára Tita v roku 80 n. l.
Slúžilo na rôzne hry a zápasy.

# data[].attributes.body
Spôsobila ho nekompetentnosť Commoda, ktorý spôsobil občiansku vojnu. V 3. storočí n. l. boli neustále vnútorné konflikty a agresie zo strany Germánov a Gótov. Diokleciánus (284 - 305 n. l.) obnovil mier a prosperitu, ale za cenu rozdelenia ríše.

# data[].attributes.body
Východná-Bizantská ríša napriek bojom s Perskou ríšou prežila niekoľko storočí. Západná ríša postupne strácala územia Británie, Gálie a neustále nájazdy Germánov a Vandalov oslabovali Rím. Základmi otriasol nájazd Atilu na čele Húnov r.450 n.l. Bol zosadený Romulus Augustus, čím zanikla historická Rímska ríša s centrom v Ríme.