# data[].attributes.headline
Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus

# data[].attributes.subject
Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus

# data[].attributes.attachment_link.title
Kas algkoolieas lapsele ja murdeeas noorele sobib sama ennetustegevus? | Tervise Arengu Instituut

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkoholi, tubaka- ning nikotiinitoodete ja narkootikumide (edaspidi uimastid) tarvitamine teismelisena võib põhjustada erisuguseid tervisekahjusid, sh vaimse tervise probleeme, aga ka sõltuvusse jäämise riski tulevikus.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mitmed lapsi ja noori mõjutavad negatiivsed tagajärjed (sh sõltuvusainete tarvitamine, vägivald, õigusrikkumised, vaimse tervise probleemid jm) on seotud sarnaste riski- ja kaitseteguritega. 2022. aastal testiti Eestis Hooliva Kogukonna Noorteuuringut - kohalikule tasandile mõeldud riski- ja kaitsetegureid ning nendega seotud tagajärgi mõõtvat küsimustikku. Tulemustest selgub, millised mõõdetud tegurid prognoosivad enim probleeme ja kuhu suunata ressursid ennetuses.

Uimastite proovimine

Uimastite proovimise tõenäosust mõjutavad oluliselt nii sõprade käitumine, vanemate hoiakud, kui noore sotsiaalsed oskused ja teda ümbritsev laiem keskkond. Näiteks on õpilased, kelle sõbrad tarvitavad alkoholi, tubakatooteid ja narkootikume, proovinud sigarette või e-sigarette 3-5 korda tõenäolisemalt ning kanepit lausa üheksa korda tõenäolisemalt kui teised. Samuti on uimastite proovimine suurem õpilaste hulgas, kes kuuluvad sõprade kampa, kellega on osaletud keelatud tegevustes. Oluline on ka uimastite kättesaadavus naabruskonnas ja vanemate hoiakud ehk see, kui valeks peavad lapsevanemad uimastite tarvitamist. Uimastite proovimisest hoiduda aitavad aga head sotsiaalsed oskused ja suhted koolis ning osalemise võimalused ehk kaasatus nii kooli- kui pereelus.

Vaimse tervise probleemid ja enesevigastamine

Vaimse tervise probleemide ja enesevigastamise puhul on oluline last ümbritsev keskkond - nii suhted, hoiakud, käitumisviisid ja kogetud olukorrad peres, koolis ja sõprade seas kui ka laiemas kogukonnas. Näiteks on vaimse tervise probleemide esinemise tõenäosus üle nelja korra suurem õpilastel, kelle peres esineb tihti konflikte ja kelle majanduslik olukord on kehv. Samuti esineb rohkem probleeme neil, kes ei tunneta suurt seotust oma kooli või kogukonnaga ehk kellele ei meeldi oma elupiirkond või koolis käimine ning kelle jaoks koolitöö ei tundu huvitav, mõttekas või kasulik ning neil, kelle sõpradel esineb samuti vaimse tervise probleeme. Probleemide eest aitavad kaitsta head suhted, tunnustamine ja osalemise võimalused kodus, koolis ja kogukonnas.

Riskikäitumine

Riskikäitumise all uuriti tegevusi nagu varastamine, vägivaldne käitumine, politseile vahele jäämine või joobes juhiga autos sõitmine. Sarnaselt uimastite proovimisele olid ka siinkohal olulised sõprade käitumine ja vanemate hoiakud ehk kui valeks vanemad sellist käitumist pidasid. Kaitseteguritest paistis välja seotustunne peres, ehk tunne, et vanematega ollakse lähedane ja nendega saab oma mõtteid ja tundeid jagada. Lisaks on olulised noore sotsiaalsed oskused ning osalemise võimalused peres - vähem riskikäitumist esineb õpilastel, kes veedavad perega rohkem aega koos ja kes saavad rääkida kaasa oma elu puudutavates otsustes. Samuti on tähtsad head suhted ja tunnustamine koolis, näiteks see, et klassikaaslastele meeldib üksteisega koos olla, ning et õpetajad kuulavad õpilasi ning märkavad ja tunnustavad, kui nad midagi hästi teevad.

Probleemide ennetamine

Tulemustele toetudes tasub koolides mõelda läbi, kuidas toetada õpilaste võimalust koolielus aktiivselt kaasa lüüa, panna senisest rohkem rõhku positiivse tagasiside andmisele ning arendada häid suhteid toetavat koolikliimat. Vanemahariduses tasub keskenduda oskustele, kuidas last kaasata ja tunnustada, kuidas kehtestada tõhusalt piire ja reegleid (sh riskikäitumise osas) ning kuidas lahendada konflikte. Kogukondades oleks kasulik suunata ressursid muuhulgas uimastite kättesaadavuse vähendamisele ja meeldiva ning turvalise elukeskkonna kujundamisele. Selle abil on võimalik vähendada tõenäosust mitmesuguste keeruliste probleemide välja kujunemiseks ja süvenemiseks.

Täpsemalt tutvustab uuringu tulemusi infograafika.
Eike Siilbek, Tervise Arengu Instituudi vanemspetsialist, eike.siilbek@tai.ee

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis suurendab võimalust vaimse tervise probleemideks, enesevigastamiseks või uimastite tarvitamiseks?

# data[].attributes.attachment_link.description
Mitmed lapsi ja noori mõjutavad negatiivsed tagajärjed (sh sõltuvusainete tarvitamine, vägivald, õigusrikkumised, vaimse tervise probleemid jm) on seotud sarnaste riski- ja kaitseteguritega. 2022. aastal testiti Eestis Hooliva Kogukonna Noorteuuringut - kohalikule tasandile mõeldud riski- ja kaitsetegureid ning nendega seotud tagajärgi mõõtvat küsimustikku. Tulemustest selgub, millised mõõdetud tegurid prognoosivad enim probleeme ja kuhu suunata ressursid ennetuses.

# data[].attributes.headline
Laste ja noorte riskikäitumise ning vaimsetervisega seotud riski- ja kaitsetegurid

# data[].attributes.subject
Laste ja noorte riskikäitumise ning vaimsetervisega seotud riski- ja kaitsetegurid

# data[].attributes.headline
Kuidas lapsevanem saab märgata ja toetada, kui laps tarvitab e-sigaretti?

# data[].attributes.subject
Kuidas lapsevanem saab märgata ja toetada, kui laps tarvitab e-sigaretti?

# data[].attributes.headline
Noorukite sõeltestimine, lühisekkumine ja ravile suunamine uimastite tarvitamise korral

# data[].attributes.subject
Noorukite sõeltestimine, lühisekkumine ja ravile suunamine uimastite tarvitamise korral

# data[].attributes.headline
Kuidas märgata, et laps tarvitab e-sigaretti?

# data[].attributes.subject
Kuidas märgata, et laps tarvitab e-sigaretti?

# data[].attributes.body
https://intra.tai.ee/images/prints/documents/144248000590_Uimastiennetuse_opetajaraamat.pdf

# data[].attributes.body
https://peaasi.ee/haridus/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Toetav keskkond haridusasutuses panustab nii laste, noorte kui ka õpetajate heaolusse ning vaimse tervise murede märkamisse ja ennetamisesse. Õpi- ja käitumisraskused ning paljud teised vaimse tervisega seotud mured on seotud rea tingimuste ja teguritega lapsi ja noori ümbritsevates keskkondades ja olukordades. Heaolu ja turvalisus on aga otseselt seotud motivatsiooniga õppida ja ka õpitulemustega.

Lapsed õpivad kõige paremini turvalises ja toetavas keskkonnas. Sama kehtib täiskasvanute puhul. Haridusasutus, kui töökeskkond, mis on toetav ja tunnustav, annab võimaluse hallata paremini oma stressi ja ka vajadusel abi paluda. Tunnete jagamise võimalus ja positiivsete emotsioonide turgutamine töökeskkonnas toetab tervisliku organisatsioonikliima teket, paremaid suhteid ja töötajate heaolu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toetav keskkond haridusasutuses panustab nii laste, noorte kui ka õpetajate heaolusse ning vaimse tervise murede märkamisse ja ennetamisesse. Õpi- ja käitumisraskused ning paljud teised vaimse tervisega seotud mured on seotud rea tingimuste ja teguritega lapsi ja noori ümbritsevates keskkondades ja olukordades. Heaolu ja turvalisus on aga otseselt seotud motivatsiooniga õppida ja ka õpitulemustega.

# data[].attributes.body
https://peaasi.ee/mis-on-sotsiaal-emotsionaalne-padevus/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sotsiaal-emotsionaalne pädevus (edaspidi ka: SE-pädevus) on inimeste vahelise hea suhtlemise ja oskusliku emotsioonide juhtimise aluseks ning mõjutab seetõttu meie vaimset tervist, heaolu ja üldist toimetulekut.

Sotsiaal-emotsionaalset pädevust on võimalik omandada ja kujundada lapsepõlvest täiskasvanueani. Seega saab sotsiaal-emotsionaalse pädevusega seotud oskuseid õpetada erinevas vanuses inimestele. Parimate tulemuste saavutamiseks tuleks SE-pädevusi arendada nii kodus, kogukonnas kui koolis. Uuringud on näidanud, et sotsiaal-emotsionaalsete oskuste õpetamine aitab parandada nii hoiakuid, suhteid, õppeedukust ning klassi- ja koolikliimat kui ka vähendada ärevust, käitumis- ja sõltuvusprobleeme. (CASEL.org)

Lasteaia- ja koolikeskkond annab SE-pädevuse arenguks eriti hea võimaluse. Õpetaja ja laste, kuid ka grupi kui terviku sotsiaalsete ja emotsionaalsete oskuste arengut on vaja toetada, et luua hooliv rühma- või klassikeskkond, kus on mõnus õppida ja areneda hea suhtlemisoskusega vastutustundlikuks ja empaatiliseks inimeseks.

Sotsiaal-emotsionaalne pädevus on indiviidi teadmised, oskused ja hoiakud, mis võimaldavad iseennast, oma emotsioone ja suhteid (st teiste mõistmist) teadlikult ja paindlikult juhtida (Bailey & Jones, 2019). See pädevus aitab meil endast ja teistest paremini aru saada ja valida olukorrale sobiv käitumine. See toetab häid suhteid ja oskuslikku emotsioonide juhtimist, mis õppimise kontekstis soodustab keskendumist, vastastikust toetust ja seda, et hästi tunnevad ennast nii õpetaja kui õpilased. Kõik see omakorda tagab parema vaimse tervise ja kvaliteetsed suhted ka täiskasvanueas (Jones & Bouffard, 2012).

Sotsiaal-emotsionaalne pädevus hõlmab järgmist ( CASEL, The Collaborative for Academic, Social, and Emotional Learning):

eneseteadlikkus (oskus ära tunda oma emotsioone, mõtteid ja väärtusi ning mõista, kuidas need mõjutavad käitumist; võime oma tugevusi ja nõrkusi õigesti hinnata; põhjendatud enesekindlus, optimism ja usk oma võimesse areneda);

sotsiaalne teadlikkus (oskus näha teise inimese vaatenurka, olla empaatiline ka teistsuguse taustaga ja teisest kultuurist inimese suhtes; võime mõista sotsiaalseid ja eetilisi norme);

enesejuhtimine (oskus oma emotsioone, mõtteid ja käitumist reguleerida; end motiveerida; isiklike ja akadeemiliste sihtide poole püüelda);

suhteoskused (oskus luua ja hoida terveid ja rahuldust pakkuvaid suhteid erinevate inimeste ja rühmadega);

vastutustundlike otsuste tegemine (oskus käitudes ja suheldes teha konstruktiivseid valikuid, hinnata võimalikke tagajärgi, arvestada enda ja teiste heaoluga).

Koondades erinevaid SE-pädevuse määratlusi (Jonesi ja Bouffard, CASEL; Goleman ja Senge, kohandanud Malleus, 2021) saab SE pädevust kirjeldada ka järgnevalt:

# data[].attributes.attachment_link.title
Mis on sotsiaal-emotsionaalne pädevus? - Peaasi.ee

# data[].attributes.attachment_link.description
Sotsiaal-emotsionaalne pädevus (edaspidi ka: SE-pädevus) on inimeste vahelise hea suhtlemise ja oskusliku emotsioonide juhtimise aluseks ning mõjutab seetõttu meie vaimset tervist, heaolu ja üldist toimetulekut. Sotsiaal-emotsionaalset pädevust on võimalik omandada ja kujundada lapsepõlvest täiskasvanueani. Seega saab sotsiaal-emotsionaalse pädevusega seotud oskuseid õpetada erinevas vanuses inimestele. Parimate tulemuste saavutamiseks tuleks SE-pädevusi arendada nii kodus, kogukonnas kui koolis.

# data[].attributes.body
https://intra.tai.ee/images/prints/documents/149035584329_mida_kool_teha_saab.pdf

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2021-05/Mis-Ennetuses-EST-veeb.pdf

# data[].attributes.headline
Tubaka- ja nikotiintoodete tarvitamine 14-18-aastaste hulgas (2021)

# data[].attributes.subject
Tubaka- ja nikotiintoodete tarvitamine 14-18-aastaste hulgas (2021)

# data[].attributes.headline
E-sigarettide tarvitamise vähendamine ja ennetamine koolis

# data[].attributes.subject
E-sigarettide tarvitamise vähendamine ja ennetamine koolis

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2023-05/E-sigarettide_tarvitamise_pidurdamine_ja_ennetamine_koolis.pdf

# data[].attributes.body
https://kiusamisvaba.ee/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuidas kiusamist ära tunda? Mida saab selle ennetamiseks kodus ja koolis ette võtta? Kuidas toetada last, kui selgub, et teda kiusatakse? Kuidas lahendada olukord, kui selgub, et sinu laps on kiusaja? Kuidas õpetada kõrvalseisjat ohvrit toetama, kui su laps on tunnistanud, et kedagi tema klassis kiusatakse?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kiusamisvaba Kool - Muudame Eesti koolid kiusamisvabaks

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuidas kiusamist ära tunda? Mida saab selle ennetamiseks kodus ja koolis ette võtta? Kuidas toetada last, kui selgub, et teda kiusatakse? Kuidas lahendada olukord, kui selgub, et sinu laps on kiusaja? Kuidas õpetada kõrvalseisjat ohvrit toetama, kui su laps on tunnistanud, et kedagi tema klassis kiusatakse?

# data[].attributes.body
https://www.vepa.ee/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VEPA Käitumisoskuste Mäng on meetodite kogum, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA loob klassis hooliva ja toetava õpikeskkonna.

VEPA arendab mängulisel viisil õpilaste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arengut. VEPA on lahe mäng, mis toob kooliellu rahu ja rõõmu.

VEPA on rahvusvaheliselt tunnustatud ja tõenduspõhine ennetustegevus, mis vähendab noorte riskikäitumist ja mõjutab positiivselt laste elukäiku.
Hmm... Mis on VEPA? On see siis metoodika, mäng või ennetustegevus?

Lapsevanemale

Lapsevanema jaoks on VEPA on hea viis toetada oma last. VEPA-t saab kasutada ka kodus!

Kooliperele

VEPA toetab kogu koolipere vaimset tervist ning aitab õpetajatel tõhusamalt õpetada ja lastel paremini õppida.

Kogukonnale

Ühiskonna jaoks VEPA on tõhus ennetusmeede, mis aitab ära hoida noorte riskikäitumist. VEPA loob turvalisemat tulevikku!

Rahvusvahelised uuringud on näidanud, et ennetus on riigile odavam kui sotsiaal- ja terviseprobleemide tagajärgedega tegelemine. Välja on arvestatud, et iga tänasel päeval ennetusse investeeritud euroga on tulevikus võimalik hoida kokku keskmiselt kümme eurot tervishoiu-, sotsiaal- ja õiguskaitseasutuste kuludelt.Ennetus on oluline inimese elukaare igas etapis, aga kõige mõjusam on riskikäitumise ja vaimse tervise probleemide ennetus laste ja noorte hulgas. Noorte tervise ja heaolu mõjutamiseks puudub üks konkreetne „võluvits". Positiivne vaimne tervis, head enesekohased ja sotsiaalsed oskused, toetavad vanemlikud oskused, hooliv ja turvaline haridusasutus, lapse tugev side kodu ja kooliga, teenuste olemasolu ja kättesaadavus kogukonnas ning ühiskonna hea organiseeritus vähendavad terviseprobleeme ja riskikäitumist.Just seetõttu on riik teinud koolidele kättesaadavaks tõenduspõhise VEPA metoodika, et läbi laste eneseregulatsioonioskuste arendamise vähendada probleemset käitumist (sh riskikäitumine, uimastite tarvitamine, õigusrikkumised jm), vaimse tervise probleemide kujunemist ning kasvatada terveid ja teistega arvestavaid täiskasvanuid. Ennetustöö peab olema valdkonnaülene ja tulemuste saavutamiseks on oluline kõigi osapoolte (riigiasutused, omavalitsused jt teised ennetusega seotud organisatsioonid) panus ja koostöö. Siinkohal tahame tänada koostööpartneritest kohalikke omavalitsusi ja koole, kes on panustanud enda ressurssidega, et VEPA metoodikaga alustavad õpetajad saaksid esimesel VEPA-aastal mentoritelt tuge. Tallinna Haridusamet, Saku Vallavalitsus, Kose vald, Raasiku vald, Saue vald, Lääne-Harju vald, Viimsi vald, Kohila Gümnaasium, Kehra Gümnaasium, Randvere kool, Tartu Veeriku Kool, Kiviõli I Keskkool, Maardu Gümnaasium - Kõigi ühtsus, igaühe unikaalsus - teie panus ennetustöösse läbi VEPA mentorsüsteemi ja õpetajate toetamise on hindamatu! Aitäh! Tutvu ka Eesti valdkondadeülese ennetuse kontseptsiooniga - www.siseministeerium.ee/ennetus-peab-olema-valdkondade-ulene

Dennis D. Embry on USA laste arengupsühholoog, ennetusteadlane, PAXIS Institute'i asutaja ja PAX Good Behavior Game'i arendaja (eestik. VEPA ehk Veel Paremaks Käitumisoskuste Mängu metoodika). Ta on juhtinud erivajadustega lastele suunatud haridus- ja teraapiaprogramme, nõustanud teadlasena laste telesaate „Sesame Street" tiimi ja on ka praegu kaasatud teadlasena John Hopkinsi ennetuse ja varajase sekkumise keskuse juhitud uurimusprojektidesse.Esinemistes on Dennis pidevalt rõhutanud, et tema elu on muutnud ja mõjutanud head õpetajad. Dennise perekondlik taust on väga dramaatiline ja kui ta oli kuueaastane, pani koolipsühholoog talle diagnoosi „alaarenenud". Tal polnud peaaegu mingit võimalust saada head haridust ja kasvada vaimselt terveks inimeseks. Õnneks oli tema esimese õpetaja jaoks tähtsam mitte diagnoos, vaid poisi arengupotentsiaal, mis võimaldas tal luua toetava keskkonna ja muuta lapse elukäiku.Dennis D. Embry isiklikud kogemused tõestavad, et õpetajatel ja teistel täiskasvanutel on võluvõim muuta laste tulevik helgemaks, isegi kui neil on väga keeruline taust. Dennis on arendanud VEPA ehk Veel Paremaks Käitumisoskuste Mängu metoodika just selliste õpetajate jaoks, kellele läheb korda laste käekäik ja kes näevad laste arenguvõimalusi. VEPA Käitumisoskuste Mäng on tõenduspõhine metoodika, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA metoodika kasutamise teeb lihtsaks, et see ei ole eraldi tund või programm vaid erinevate elementide kogum nö õpetaja tööriistakohvris. VEPA-metoodika abil saab arendada laste psühholoogilist paindlikkust, eneseregulatsiooni (sh enesejuhtimist, emotsioonide juhtimist, pidurdust, keskendumist) ja kujundada käitumist (abistamine, koostöö, jagamine). VEPA tugevdab laste vaimset tervist, toetab sõbralikke suhteid klassis, muudab paremaks õpetaja kontakti lastega, suurendab turvalist käitumist ja aitab kasutada tunni aega kõige tõhusamalt.

VEPA metoodika mõjutab õpilaste motiivi kaasõpilasi aidata, järeldas Minni Aia-Utsal oma magistritöös. Analüüsist selgus, et VEPA õpilased tõid sagedamini välja altruistlikke ning kontrollklasside õpilased enesekeskseid ja egoistlikke motiive teiste aitamiseks. Altruistliku abistamise motiivi puhul on eesmärk tõsta teise inimese heaolu. Selle hoiakuga õpilased olid VEPA klassides ülekaalus ja nad kirjeldasid abistamise motiive järgnevalt: „Tahan, et neil parem oleks, et nad saaksid hullust olukorrast välja", „Soovin, et tema olukord paraneks", „Tahan, et teised oleksid rõõmsad. Ma tahan neile head teha", „Ma soovin, et kõigil ikka hästi läheks", „Et teine inimene ennast halvasti ei tunneks".Seevastu kontrollklasside õpilased aitasid teisi peamiselt iseenda pärast. Endast lähtumist võis välja lugeda õpilaste vastustest: „Sest kui ma ei aita, siis mul jääb peale seda kivi südamele", „Mul on endal väga hea tunne pärast abistamist", „Ma tean, et see toob mulle kasu", „Äkki veel saab midagi ka aitamisest".Kontrollklasside õpilased kirjeldasid sagedamini ka abistamise sotsiaalseid faktoreid - abistatakse neid, kes on varem sind ennast aidanud (vastastikune abistamine/mitteabistamine). Seevastu VEPA klasside õpilased pidasid oluliseks abistaja enda isikuomadusi (abivalmidus, heatahtlikkus, hoolivus, lahkus).Pikemalt saab magistritööst lugeda Õpetajate lehest: opleht.ee/2019/10/kuidas-paremini-opetada-vepa-on-voti/

# data[].attributes.attachment_link.description
VEPA Käitumisoskuste Mäng on meetodite kogum, mida õpetaja saab kasutada tunnis õpitegevust katkestamata. VEPA loob klassis hooliva ja toetava õpikeskkonna. VEPA arendab mängulisel viisil õpilaste eneseregulatsiooni ja sotsiaal-emotsionaalse pädevuse arengut. VEPA on lahe mäng, mis toob kooliellu rahu ja rõõmu. VEPA on rahvusvaheliselt tunnustatud ja tõenduspõhine ennetustegevus, mis vähendab noorte riskikäitumist ja mõjutab positiivselt laste elukäiku.

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2023-03/Eesti_kooli%C3%B5pilaste_tervisekaitumuine_veeb.pdf

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2023-01/Kokkuv%C3%B5te_NU2021_28092022.pdf

# data[].attributes.body
https://intra.tai.ee/images/prints/documents/149796489326_Soovitused_alkoholi_est_web.pdf

# data[].attributes.body
https://tarkvanem.ee/toolehed/

# data[].attributes.attachment_link.description
Märka ja tunnusta positiivset käitumist Kuidas maha rahuneda? Mida teha vihaga? Lapsega tülis. Kuidas edasi? Tugevate tunnetega toimetulek. Kuidas sa ennast tunned? Kuidas anda lapsele korraldusi? Lapse tunnustamine Kas oskad kuulata? Abiküsimused vestluseks lasteaialapsega Abiküsimused vestluseks algkoolilapsega Abiküsimused vestluseks teismelisega Kuidas mõjuvad reklaamid ja meedia?

# data[].attributes.headline
Kuidas käituda, kui koolis on toimunud tarvitamine?

# data[].attributes.subject
Kuidas käituda, kui koolis on toimunud tarvitamine?

# data[].attributes.body
https://tai.ee/sites/default/files/2022-12/E-sigarettide_tarvitamise_pidurdamine_ja_ennetamine_koolis_SKEEM_1.pdf

# data[].attributes.headline
E-sigaretid ja veip  - mida vanem teada võiks?

# data[].attributes.subject
E-sigaretid ja veip  - mida vanem teada võiks?

# data[].attributes.body
https://tarkvanem.ee/tubakas-artiklid/e-sigaretid-ja-veipimine-mida-vanem-teha-voiks/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
05.12.2022

Miks e-sigareti tarvitamine on kahjulik?

Iga suitsetamist imiteeriv toode on kahjulik, hoolimata sellest, et see on täiskasvanutele legaalne kasutada. E-sigareti tarvitamisel on mitmeid erinevaid kahjulikke mõjusid nii tervisele kui ka keskkonnale. Näiteks mõjutab e-sigareti tarvitamine aju arengut, õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Samuti suurendab tarvitamine stressi ja depressiooni tekkimise tõenäosust. Kohesed tagajärjed võivad lisaks hingamisteede ärritusele olla ka vedeliku allaneelamisel toimunud mürgistus, iiveldus ja oksendus. E-sigarettide puhul on tervist kahjustav nii kemikaale sisaldav vedelik kui ka tootes sisalduv nikotiin.

Uuringud näitavad, et e-sigarette kasutavad noored hakkavad hiljem sigarette suitsetama. E-sigareti kasutamine tutvustab kasutajaid traditsiooniliste suitsetamisharjumustega nagu sissehingamine, väljahingamine ja isegi sigareti käes hoidmine. See tähendab, et isegi kui noored kasutavad e-sigarette ilma nikotiinita, muudavad nad suitsetamisega seotud käitumise tõttu sigarettide suitsetamisele ülemineku tõenäolisemaks.

Miks lapsed e-sigaretti tarvitavad?

E-sigarettide tarvitamise, nagu ka enamiku teiste riskikäitumise viiside puhul mängib rolli mitu asjaolu: eeskujud, hoiakud, väärtushinnangud, peresuhted, kooli- ja töökeskkond, vaimne tervis, enesekontroll, analüüsivõime ning ka lihtsalt juhus. Loe artiklit „Mis viib lapse tubakatarvitamiseni?"

Mida lapsevanemana teha saab?

Üheksa suitsetajat kümnest on nikotiinisõltlaseks jäänud alaealisena. See tähendab, et kui õnnestub oma last koolitee lõpuni sigarettidest eemal hoida, siis on oht, et temast saab suitsetaja, juba oluliselt väiksem. Just lapsevanemad saavad kõige tõhusamalt kujundada lapse kasvukeskkonda ja toetada tema kujunemist tervislike eluviisidega täiskasvanuks. Läbi aastate on suitsetamise populaarsus vähenenud - praeguseks on neli viiest Eesti täiskasvanust mittesuitsetajad.

Kuigi e-sigarette reklaamitakse tervisliku alternatiivina, on need siiski ohtlikud ja võivad tekitada nii tugevat nikotiinisõltuvust kui ka harjumuskäitumist. Oluline on last eelkõige kuulata ja mõista, miks ta on soovinud e-sigarette proovida. Seejärel arutleda lapsega, kuidas neid vajadusi muul moel lahendada, millised on e-sigarettide tarvitamise mõju nt ajule ja õppimisele ning teha kokkulepped, et laps ei tarvitaks e-sigarette täiskasvanuks saamiseni.

Lapse kasvatamise puhul pole ühte õiget lahendust, vaid see on pidev protsess. Pea meeles, et vanemana saad mõjutada lapse otsuseid ja suhtumist ning varakult seatud piirid peavad paremini. Nii aitad oma lapsel saavutada tema täielikku potentsiaali.

Tarvitamist aitab ennetada:

usalduslik suhe lapse ja vanema vahel;

lapse argumente arvesse võttev arutelu uimastite, sh e-sigarettide teemal;

selgelt taunivad hoiakud ja väärtushinnangud uimastite tarvitamise suhtes;

üksteise jaoks olemasolemine perekonnas ning ühistegevusteks aja leidmine;

aktiivne lapse elust osavõtmine (kuulamine, tegevustega kursis olemine, lapsega ühise aja veetmine, sõprade tundmine, murede ja probleemide jagamine);

peresiseste kokkulepete seadmine ja jälgimine;

eale sobiva vastutuse määramine;

uimastite mittetarvitamine täiskasvanute poolt koduses keskkonnas - lapsele eeskujuks olemine.

Kuidas teha kokkuleppeid lapsega, et ta e-sigarette ei tarvitaks?

Ennetus ja tarvitamisega tegelemine ei ole ühekordne vestlus, milles vanem edastab lapsele info ja loodab, et laps teeb seejärel õigeid valikuid. Ainult infost ei piisa, kuna noorte kogemused ja närvisüsteem (täpsemalt aju otsmikusagar) ei ole veel piisavalt arenenud, et seda infot kaaluda ja võrrelda muu infoga - näiteks pideva reklaami, sõpradelt tuleva surve ja näilise alternatiivide puudumisega. Pigem on oluline pikaajaline usaldusliku suhte loomine ning hoidmine lapse ja vanema vahel, kus vanem jääb järjepidevalt selle juurde, et ta ei kiida heaks teismeliste katsetamist erinevate uimastite, sh e-sigarettidega. Kõige tähtsam on ühine arusaam ja reegel, et peres ei ole alaealiste alkoholi ega tubakatoodete tarvitamine lubatud. Reeglit selgitatakse erinevatele lastele erineval moel, vastavalt lapse vanusele ja võimele sellest aru saada. Vaata videot „Nõuanded vanematele ...", kuidas lapsega kokkuleppeid teha, et ta ei hakkaks e-sigarette tarvitama.

Tubaka (sh e-sigarettide) kahjulikkuse üle võiks arutleda ja kokkulepped sõlmida lapsega juba algkoolis. Keskmiselt suitsetatakse esimene sigaret 12-aastaselt ja parim viis teemaga tegelemiseks on ikka enne esimest tarvitamist ennetuse näol.

Kui koolist ja kodust tulevad noortele samad sõnumid ja reeglid, siis on noorel ka lihtsam turvalisemaid ja tervislikke valikuid teha. Samuti annab ühistöö mõlemale poolele kindlustunde, et uimastiennetus või tekkinud olukordade lahendamine pole pelgalt ühe poole vastutusvaldkond.

Näiteks. Proovige noorega vestelda tema argumente kuulates ja lastes tal endal välja tuua suitsetamise miinused nii lühikeses kui pikas perspektiivis. Arutage koos, mis põhjustel noored tarvitavad ja kuidas neid vajadusi muul viisil täita või lahendada. Kokkuleppeid tehes anda noorele sõnum, et ta saab teatud piiride osas ise otsustada, kuidas käituda. See võib tunduda küll hirmutav, aga mõte on selles, et kui valiku on teinud laps, mitte vanem, siis on see ka tema vastutus. Head ühtset lahendust, kuidas rääkida, ei ole. Vanem tunneb oma last kõige paremini ja võib leida sobivaima viisi. Vajalik on jääda endale kindlaks, et enne täiskasvanuks saamist uimasteid ei proovita.

Kuula last ja proovi mõista, miks ta on soovinud e-sigarette proovida ja mida ta juba teab e-sigarettide kahjulikust mõjust. Aruta temaga kaasa ja too välja argumendid, millele laps ei ole ehk ise veel mõelnud.

Argumendid, mida vestluses kasutada ja millele tugineda:

Tubakatootjad ja edasimüüjad ei ole huvitatud niivõrd tarvitajate tervisest, vaid kasumi teenimisest oma toodete müügist. E-sigarettide ja huuletubaka müügi taga on samad suured tubakatööstuse ettevõtted, kes müüvad sigarette ja kes aastakümneid eitasid sigarettide kahjulikku tervisemõju ja seost kopsuvähiga. Seega ei saa neid usaldada ja nende sõnumitesse tuleb suhtuda kriitiliselt. Tubakatööstuse eesmärk on uute toodete müügile toomisega kindlustada endale uue põlvkonna tarbijad ja nikotiinisõltlased, kelle pealt kasumit edasi teenida, sest sigarettide suitsetamine väheneb tänu suurenenud terviseteadlikkusele.

Andmed uute toodete tervisemõjude kohta kogunevad aeglaselt. Selleks et näha, kas tarvitamine toob kaasa suurema haigestumuse ja suremuse, läheb aastaid ja vahel ka aastakümneid. Tänased tarvitajad on tuleviku uuringute sihtgrupp.

Nikotiini sisaldavad e-sigaretid pärsivad eesajukoore arengut ja seega näiteks õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Kuna aju areneb, kuni inimene on vähemalt 25-aastane, on mõistlik nendest toodetest hoiduda.

Tubakatööstus kasutab nikotiinitoodete maitsestamist just laste ja noorte ahvatlemiseks, kuigi nad seda ise ei tunnista. Just maitseained on e-sigarettide vedeliku üks ohtlikumaid lisandeid, sest sisaldavad kemikaale. See, mis võib olla ohutu toidu sees, ei ole sugugi ohutu kopsudesse hingates.

Nikotiin ei rahusta, sest nikotiin on stimulant. Nikotiini võõrutusnähud tekitavad närvilisust ja ärevust, mis leeveneb siis, kui inimene saab uue annuse nikotiini. See jätab petliku mulje rahustavast toimest. Nikotiinisõltuvus põhjustab meeleolu kõikumisi ning ärevust, mis omakorda vähendab keskendumise- ja õppimisvõimet ning mõjutab laste toimetulekut koolis.

E-sigareti aurus sisalduvad kemikaalid mõjutavad nii kasutaja kui ka kõrvalseisjate tervist, kes auru sisse hingavad.

Nikotiin põhjustab väga tugevat sõltuvust ja mida nooremana sa seda tarvitama hakkad, seda raskem on sul hiljem sellest vabaneda. Tihti ei õnnestugi inimestel sõltuvusest kunagi lahti saada ning nad surevad enneaegselt suitsetamisest tingitud haigustesse, nagu näiteks kopsuvähk.

Enamik (70%) Eesti teismelisi ei kasuta e-sigarette.

Küsimused, mida vestluses noorele esitada:

Vastus: „ Sest see ei põle ja paljud teevad seda ning nad on täiesti terved!"
Vastuargument: Selle toote kohta on väga erinevat informatsiooni. Mina olen lugenud, et need ei ole tervisele ohutud. E-vedelik sisaldab palju mürgiseid ühendeid. Eriti noortele ja lastele, kelle keha ning aju alles areneb, on need tooted kahjulikud. Olen lugenud, et need tooted võivad pidurdada laste arengut, sinu aju arengut. See võib mõjuda halvasti sinu vaimsele tervisele ja õppimisvõimele. Kui hoiad ennast nikotiinist ja tubakast eemale, annad endale võimaluse areneda võimekaks ja andekaks inimeseks, kes saab elus hästi hakkama. Paljud e-sigarettide tervist kahjustavad toimeid ongi silmale nähtamatud ja kujunevad välja pika aja jooksul.

Vastus: „ Internetist, sõpradelt, suitsuvaba Eesti leheküljelt."
Vastuargument: Ära usu seda mida räägivad inimesed, kes ise toodavad või müüvad neid tooteid, sest nad räägivad seda nende toodete reklaamimiseks, nagu teevad seda ka riidebrändid või teised tooted (või muu last kõnetav näide). Informatsioon internetis ei ole alati tõde ega tugine teadusuuringutele. Tootjad ja müüjad tahavad jätta oma toodetest mulje, et need on ohutud, sest nad on huvitatud oma müügi suurendamisest. Nad kasutavad inimeste veenmiseks igasuguseid võtteid ja kindlasti leiavad ka mõningaid uuringuid enda väidete kaitseks. Kuid paljud uuringud, millest nad räägivad, on nende enda poolt tellitud ja rahastatud ning neisse tuleb suhtuda kriitiliselt. Ka sõbrad võivad olla lugenud valeinfot, seega ei tasu ka seda kohe tõepähe võtta. Tervisespetsialistide/arstide poolt tõendatud materjali nikotiini- ja tubakatoodete kohta saad lugeda tubakainfo.ee lehelt. Tervisespetsialistide ja arstide poolt kontrollitud fakte tasub uskuda sellepärast, et nemad ei taha sulle midagi müüa ega soovi selle pealt kasu teenida.

Vastus: „ Ei tea, ei oska öelda..."
Vastuargument: Nende toodete keeld ei ole lihtsalt laste ja noorte kiusamiseks, vaid eelkõige on see keelatud seepärast, et kaitsta sinu tervist. Ka nikotiin on uimasti ja selle tarvitamisel on vaimsele ja füüsilisele tervisele tagajärjed. Kuna laste ning noorte keha ning vaim alles arenevad, siis on uimastite tarvitamine neile eriti ohtlik.

Vastus: „ Ma ei usu seda, kellelgi minu tuttavatest pole seda juhtunud."
Vastuargument: Tihti ei lõppe küll mürgistused surmaga, vaid inimene muutub esialgu näost valgeks, esineb oksendamist ja kõhulahtisust, vererõhk alaneb ning inimesel on halb enesetunne ning nõrkus. Inimene võib isegi minestada. Tihti ei oska noorte ümber olevad täiskasvanud inimesed ja ka noored ise neid sümptomeid nikotiini üledoosiga seostada. See, kui palju nikotiini muutub inimesele eluohtlikuks, sõltub tema kehamassist ja nikotiini allikast. Alles esimesi kordi nikotiiniga kokku puutudes on mürgistuse tõenäosus väga suur, eriti kui tarvitamisel võetakse eeskuju inimestelt, kes on nikotiinitooteid tarvitanud pikemat aega. Tooted on erineva nikotiinisisaldusega ja neid tundmata võibki tekkida mürgistuse oht. Eriti halvad võivad olla tagajärjed siis, kui nikotiinitooteid tarvitatakse koos alkoholiga.

NB! Nikotiini sisaldavaid tooteid ei tohiks jätta laokile (st oma väikese õe/venna käeulatusse), sest väikelastele võib toote allaneelamine olla eluohtlik. Sellisel juhul tuleb kutsuda abi.

Allaneelamisel loetakse nikotiini surmavaks koguseks täiskasvanul umbes 40 mg. Üks sigaret sisaldab alla neelates 15-20 mg nikotiini, mis väikelapsele on juba surmav.

Mis on elektrooniline sigaret?

E-sigaretid on patareidega töötavad seadmed, mis hoiavad ja soojendavad e-vedelikke, mis eraldavad auru, mida kasutajad sisse hingavad. E-sigareti kasutamist nimetatakse veipimiseks. E-sigaretid võivad välja näha nagu traditsioonilised sigaretid, sigarid või igapäevased esemed, nagu USB-pulgad või isegi pastakad. E-sigareti aurus sisalduvad kemikaalid mõjutavad nii kasutajat kui ka kõrvalseisjaid, kes auru sisse hingavad.

Mida teha, kui laps juba tarvitab e-sigaretti?

Kui su laps suitsetab, jää endale kindlaks ja toeta last suitsetamisest loobumisel. Võta appi tubakast loobumise nõustaja või noortepsühholoog, perearst ja lapse mittesuitsetavad sõbrad.

Tarkvanem.ee lehelt saad mõtteid, kuidas eri vanuses lastega piire seada ja tubakatoodete, sh e-sigarettide tarvitamisest rääkida.

Kust veel abi ja nõu küsida?

Lapsevanemad saavad nõu küsida tarkvanem.ee veebilehel, samuti saab lehel tutvuda varasemate küsimuste ja vastustega.

Väljaõppe läbinud pereterapeutide käest

Lapse koolipsühholoogilt või teistelt kooli tugitöötajatelt

Sulle meeldis see artikkel?

# data[].attributes.attachment_link.title
Elektroonilised sigaretid ja veipimine - mida lapsevanem teha võiks? - Tarkvanem ‹ Tubaka- ja nikotiinitooted - Tarkvanem

# data[].attributes.attachment_link.description
Miks e-sigareti tarvitamine on kahjulik? Iga suitsetamist imiteeriv toode on kahjulik, hoolimata sellest, et see on täiskasvanutele legaalne kasutada. E-sigareti tarvitamisel on mitmeid erinevaid kahjulikke mõjusid nii tervisele kui ka keskkonnale. Näiteks mõjutab e-sigareti tarvitamine aju arengut, õppimis-, otsustus- ja keskendumisvõimet ning enesekontrolli. Samuti suurendab tarvitamine stressi ja depressiooni tekkimise tõenäosust.

# data[].attributes.headline
Kuidas märgata, et laps tarvitab e-sigaretti? Soovitused lapsevanemale.

# data[].attributes.subject
Kuidas märgata, et laps tarvitab e-sigaretti? Soovitused lapsevanemale.

# data[].attributes.body
https://tarkvanem.ee/tubakas-artiklid/kuidas-margata-et-noor-tarvitab-e-sigaretti-voi-huuletubakat/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
23.03.2023

Kuna e-sigaretid on üsna levinud, siis tasub lapsega aeg-ajalt e-sigarettide ja nikotiinitoodete teemal vestelda. Hea on olla teadlik lapse sõpradest ja seltskonnast, kellega ta aega veedab. Kui nad on e-sigareti või nikotiinitoodete kasutajad, on suurem tõenäosus, et ka sinu laps neid tooteid kasutab.
Erinevalt tavalise sigareti suitsetamisest ei ole e-sigareti ja nikotiinipadja või huuletubaka tarvitamist nii lihtne märgata. Sellegipoolest on aga märke, mis võivad viidata sellele, et noor neid tooteid tarvitab:

E-sigareti vedelik ja huuletubakas võivad eritada erinevaid lõhnu nagu puuviljad, mentool, piparmünt, kookospähkel jne. Ootamatult tugev ja intensiivne lõhn asjade, riiete, juuste küljes või lapse toas võib olla märk e-sigareti kasutamisest.

E-sigareti tarvitamisega (veipimisega) kaasnevad erinevad esemed, näiteks tühjad e-sigareti kapslid, laadijad, e-sigareti vedeliku pudelid jne. Oluline on teada, milline e-sigaret välja näeb, sest see ei ole mõeldud nägema välja nagu sigaret. E-sigarette on väga erineva kuju ja suurusega, näiteksvõivad need näha välja nagu näiteks USB mälupulgad või pliiatsid, kuid e-sigaretiseadmetel on mõlemas otsas augud. Kui olete noore esemete hulgas või prügikastides märganud kahtlaseid esemeid, võivad need olla e-sigaretid või nende osad.

Huuletubaka karbid ja kasutatud nikotiinipadjad

Salatsev käitumine oma tegevuse varjamiseks ja suurenenud kulutused või oskamatus selgitada, kuidas noor oma raha kasutab, võivad olla üheks esimeseks märgiks, et noor tarvitab keelatud aineid.

Huuletubaka või nikotiinipadja tarvitamisel võib nooruk sageli käega varjata oma suud.

Ärevus, kergesti ärrituvus, agressiivsus ja äkilised muutused meeleolus võivad olla nikotiini tarvitamisega seotud sümptomid või nikotiini puudumisest tulenevad võõrutusnähud.

Nikotiini tarvitamine võib põhjustada unehäireid.

Sagedasemad veipimisest tulenevad sümptomid on suukuivus, kuiv köha ja vilisev hingamine. See võib olla tingitud nikotiini, maitse- ja lõhnaainete või e-vedeliku koostisosade ärritavast mõjust.

Hingeldus ja õhupuuduse tunne füüsilise pingutuse ajal võib olla tingitud kopsude ja hingamisteede ärritusest.

Sagenenud hingamisteede ja kopsupõletikud

E-vedelikus sisalduv kemikaal propüleenglükool vähendab limaskestade niiskust. Kuna veipides hingatakse tavaliselt auru välja nina kaudu, põhjustab see nina kuivust, mis võib omakorda põhjustada ninaverejookse. Lisaks võib veipimine põhjustada suukuivuse tõttu suurenenud janu ning vähenenud maitsetundlikkust. Kui laps joob tavapärasest enam vett, siis võib see olla üheks sümptomiks e-sigarettide tarvitamisele.

Iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus, peavalu, südamepekslemine võivad olla märgid nikotiini mürgistusest, sest kehasse on sattunud liiga suur kogus nikotiini.

Huuletubaka või nikotiinipadja tarvitamisel võib esineda luksumist ja suu limaskesta ärritusi.

Probleemid õppimisega, keskendumisraskused ja halvenenud mälu võivad olla märgiks, et noor tarvitab nikotiinitooteid, sest nikotiin mõjutab aju kognitiivseid funktsioone.

Sõprussuhted ja huvid muutuvad ning traditsioonilised sotsiaalsed tegevused (kus nikotiini tarvitamine on keelatud) võivad jääda tagaplaanile.

Vaata ka, mida sisaldab e-sigareti sissehingatav aerosool ja mida lapsevanem teha võiks?

Sulle meeldis see artikkel?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kuidas märgata, et noor tarvitab e-sigaretti, nikotiinipatja või huuletubakat? - Tarkvanem ‹ Tubaka- ja nikotiinitooted - Tarkvanem

# data[].attributes.attachment_link.description
Kuna e-sigaretid on üsna levinud, siis tasub lapsega aeg-ajalt e-sigarettide ja nikotiinitoodete teemal vestelda. Hea on olla teadlik lapse sõpradest ja seltskonnast, kellega ta aega veedab. Kui nad on e-sigareti või nikotiinitoodete kasutajad, on suurem tõenäosus, et ka sinu laps neid tooteid kasutab. Erinevalt tavalise sigareti suitsetamisest ei ole e-sigareti ja nikotiinipadja või huuletubaka tarvitamist ...

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2021-05/Mis-Ennetuses-EST-veeb.pdf

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2021-03/160243899155_Ennetuse%20kasiraamat_veebis.pdf

# data[].attributes.body
https://tai.ee/sites/default/files/2021-03/157043528540_uimastiennetuse_kasitus_Poster_A0.pdf

# data[].attributes.body
https://www.tai.ee/sites/default/files/2021-03/15422884779_uimastinnetus__.pdf

# data[].attributes.headline
Vaimse tervise probleemide ennetus koolis

# data[].attributes.subject
Vaimse tervise probleemide ennetus koolis

# data[].attributes.body
https://www.hol.ee/docs/hol%20vaimne%20tervis_1.pdf