# data[].attributes.body
Tika dibināta Lībeka.

Lībeka, sena Hanzas pilsēta Baltijas jūras, krastā pie Trāves upes. Ar Lībekas nodibināšanu 1143.gadā agrāk iekarotajās rietumslāvu zemēs vācu tirgotāji ieguva ostu aktīvai tirdzniecībai.

# data[].attributes.body
Meirands kļūst par Ikšķiles bīskapu.

1186 tika iecelts par Ikšķiles bīskapu. M. ar pāvesta kūrijas atbalstu organizēja pirmo krusta karu pret Baltijas tautām.

# data[].attributes.body
Meinarda aicināti, no Gotlandes ieradās būvmeistari.

1184. gadā uzcēla koka kapellu Ikšķilē un kalpoja par misionāru. 1185. gadā ataicināja mūrniekus no Gotlandes un uzcēla Ikšķiles akmens pili un baznīcu Ikšķilē, kā arī akmens pili Mārtiņsalā Salaspilī.

# data[].attributes.body
Bertolds

Cēlies no feodāļu kalpotājiem (ministeriāļiem) ar uzvārdu Šulte vai, lejasvācu dialektā, Skulte (Schulte), kas dzīvojuši Ziemeļvācijā, Štades pilsētas tuvumā (Elbas lejtece, tagadējā Lejassaksija). Pirms pārcelšanās uz Latviju Bertolds bija Lokumas (Luccaburg) cisterciešu klostera abats netālu no Hanoveras. Romas kūrijai Bertolds bija pazīstams kā cisterciešu ordeņa darbinieks, par to liecina kaut vai tas, ka viņam 1188. gadā bija uzdots izšķirt Brēmenes arhibīskapa strīdus ar kanoniķiem. Pēc Lībekas Arnolda un Alberika ziņām, Bertolds par misionāru Līvzemē bija it kā darbojies jau bīskapa Meinarda laikā.

# data[].attributes.body
Pāvests Innocents III aicina krusta karā uz Baltiju

Pāvests Inocents III , īstajā vārdā Lotario Konti, grāfs Senji dzimis 1161. gada 22. februārī, miris 1216. gada 16. jūnijā) bija Romas pāvests no 1198. gada līdz savai nāvei 1216. gadā. Viens no ietekmīgākajiem viduslaiku pāvestiem.

# data[].attributes.body
Bīskaps Alberts dibina Rīgu.

Bīskaps Alberts Bukshēvdens 12. gadsimta beigās bija Brēmenes katedrāles vecākais mācītājs. 1199. gadā viņš tika iecelts par Ikšķiles bīskapu. 1200. gadā bīskaps Alberts ar 23 kuģiem ieradās Daugavas grīvā un sāka enerģiski kristīt līvus. 1201. gadā viņš dibināja Rīgu (piezīmēsim, ka līvu apmetnes šeit bija dibinātas daudz agrāk). 1202. gadā Latvijā parādījās Zobenbrāļu ordenis.

# data[].attributes.body
Zobenbrāļu ordeņa izveide.

Zobenbrāļu ordenis (1202—1237) jeb Kristus Bruņinieku brālība bija vācu bruņinieku-mūku ordenis Livonijā 13. gadsimta pirmajā pusē.

# data[].attributes.body
Kuršu uzbrukums Rīgai.

Kuršu uzbrukums Rīgai 1210. gadā (Voldemāra Vimbasglezna). Rīgas aplenkums 1210. gadābija turpinājums 1210. gada jūras kaujai Zundā, kad kurši sakāva krustnešus.

# data[].attributes.body
Jūras kauja Zundā

Jūras kauja Zundā bija Livonijas Krusta karu pirmā kauja ar kuršiem bīskapa Alberta vadībā, kas notika 1210. gada 18. aprīlī (Lieldienās) kadā Baltijas jūras šaurumā ("Zundā"), iespējams, pie Gotlandes krastiem. Krustneši, lai gan devās atceļā uz Vāciju, nolēma uzbrukt astoņiem kuršu vikingu kuģiem.

# data[].attributes.body
Doma baznīcas celtniecības sākums.

24.jūlijā 1211. gadā bīskaps Alberts iesvēta lielu zemes gabalu ārpus pirmā pilsētas aizsargmūra. Šo datumu var uzskatīt par Domu, jeb Svētās Marijas baznīcas būvniecības sākumgadu. Zemi uz kuras celta baznīca bīskaps Alberts ieguva no lībiešiem.

# data[].attributes.body
Tā vēsta par latviešu un igauņu tautu cīņām pret vācu krustnešiem. Hronika tika sarakstīta no 1225.-1227. gadam.

# data[].attributes.body
Mežotne

1219. gadā pēc zemgaļu kristīšanas Mežotnes pilī nometināja krustnešu garnizonu, kuram uzbruka Viestarda vadītais kaimiņnovadu zemgaļu karaspēks. Krustneši atstāja Mežotni un zemgaļi atkrita no kristietības un savienības ar Rīgas bīskapu.

# data[].attributes.body
Saules Kauja

Saules kauja bija viena no lielākajām Ziemeļu krusta karu kaujām, kas notika 1236. gada 22. septembrī pie Saules zemes ziemeļu robežas.

# data[].attributes.body
Livonijas ordeņa izveide

Livonijas ordenis jeb Svētās Marijas Vācu Nama Jeruzalemē brālība Livonijā bija autonoms Vācu ordeņa atzars Livonijā, kas izveidojās pēc Zobenbrāļu ordeņa sagrāves Saules kaujā 1236. gadā.

# data[].attributes.body
Durbes kauja.

Durbes kauja bija viena no izšķirošākajām kaujām Ziemeļu krusta karos (12.-14. gs), kurā žemaišu un kuršu karaspēki sakāva krustnešus un viņu tābrīža sabiedrotos prūšus.

# data[].attributes.body
Padošanās līgums

1267. gadā kurši bija spiesti ar Livonijas ordeni noslēgt padošanās līgumus. Kuršu teritorija nonāca vācu pakļautībā.

# data[].attributes.body
Iekaro Tērvati.

Livonijas ordeņa mestrs Valters 1271. gada sākumā sapulcināja karaspēku no Livonijas ordeņa valsts komturejām un no Rēveles un devās uz Zemgales galveno pilskalnu Tērvetē, kuru viņam izdevās ieņemt ar nelieliem zaudējumiem. Pilī tika atstāts ordeņa karavīru garnizons un mestrs atgriezās Rīgā.

# data[].attributes.body
Zemgaļi arstāj Sidrabes pili un arī Zemgaļi pamet Latvijas teritoriju.

Sidrabene jeb Sidabrene bija seno zemgaļu pils līdzīga nosaukuma pilsnovadā mežainā apvidū Zemgales valsts dienviddaļā, kas minēta Atskaņu hronikas vēstījumā par krusta kariem pret zemgaļiem un žemaišiem 13. gadsimta beigās.

# data[].attributes.body
13. gadsimts jeb XIII gadsimts bija laika posms vēsturē no 1201. līdz 1300. gadam. Eiropā tas bija vēlo viduslaiku periods. Āzijā šajā laikā izveidojās Mongoļu impērija, kas gadsimta beigās sadalījās.