# data[].attributes.body
JÄNES (KÜÜLIK)

SUURUS – VÄIKE, KUID PIKKADE KÕRVADEGA.

KARV – SILE JA PEHME

VÄRVUS – VALGE, PRUUN, HALL, KIRJU

KIIRUS – KIIRE ja HÜPPAB SIKSAKKE EHK JÄNESEHAAKE

ELUKOHT – URUS KOOS PALJUDE TEISTE JÄNESTEGA

TOIT – TAIMETOITLANE, SÖÖB ROHTU, LEHTI, PUNGI, PUUKOORT, PORGANDIT, KAPSAST

ELUVIIS – AKTIIVNE ÖÖSEL, VEEDAB PÄEVA PUHATES

HUVITAV – KEVADE JA LIHAVÕTTE EHK MUNADEPÜHADE SÜMBOL

# data[].attributes.body
Kitsed on väga armsad loomad. Neil on erinevad värvid, mõned on valged, teised pruunid või mustad. Nende karv on pehme ja mõnus puudutada. Kitsed teevad erinevaid hääli, nad võivad määgida või kisada sõltuvalt sellest, kuidas nad end tunnevad.

Nende jalad on pehmed ja paindlikud, mis aitab neil mööda mägesid ja kive liikuda. Kuigi nad pole kõige kiiremad, suudavad nad siiski kiiresti joosta ja end mugavalt tunda igasugustes kohtades.

Kitsed armastavad elada taludes, kuid võivad kohaneda erinevates kohtades, nagu mäed ja kõrb. Need armsad loomad on keskmise suurusega, mitte liiga suured ega liiga väikesed.

Kitsed on tugevad loomad, kes suudavad kergesti ronida kõrgetesse kohtadesse ja kanda enda kaalu. Kuid nende uudishimu võib mõnikord panna nad ohtlikesse olukordadesse, kui nad üritavad uurida keelatud alasid ja aedu.

Kitsedele tihti antakse armsad nimed, mis sobivad nende välimuse, iseloomu või käitumisega, nagu näiteks Lilli, Pontsu, Muki või Pööri.

# data[].attributes.body
Suurim maismaaloom

Kasvab kuni 7,3m pikaks

Kaal - kuni 6000kg

2m pikk lont võimaldab tal lehti, puuvilju, puuoksi korjata ja suhu panna

Sööb iga päev 200kg taimset toitu

30 aastaselt saab ta täiskasvanuks

Elavad kuni 60-80 aastaseks

Miks on elevandil kapsalehetaolised kõrvad?

Keha jahutamiseks. Suuri kõrvu liigutades võib elevant oma kehatemperatuuri reguleerida

# data[].attributes.body
VALISIN LÕVI, KUNA OLEN SÜNDINUD LÕVI TÄHTKUJUS.

LÕVI PEETAKSE LOOMADE KUNINGAKS.

LÕVIL ON VÄGA VALI HÄÄL.

LÕVID ARMASTAVAD PÄIKEST.

VÄLIMUS:

LÕVI ON SUUR JA ILUS LOOM.

LÕVI ON KISKJA, KEDA TEISED LOOMAD ÜLDISELT KARDAVAD.

LÕVIL ON TUGEVAD KÜÜNISED JA TERAVAD HAMBAD.

ISASTEL LÕVIDEL ON PIKK TUME LAKK.

SUGUKOND:

LÕVI ON SUUR KASS.

ELUKOHT:

AAFRIKA SAVANNID.

ELUIGA:

20 - 30 AASTAT.

TOIT:

LÕVI SÖÖB PEAMISELT LIHA.

ELUVIIS:

ELAVAD KOOS OMA PEREGA, MIDA NIMETATAKSE KARJAKS.

# data[].attributes.body
Väike fotogeeniline loomake armsa       naeratusega.

Kvokka on Austraalia kukkurloom nagu kängurud.

Kvokka on maailma kõige õnnelikum loom.

Füüsiline omadus, mille poolest loom silma paistab, on tema naeratus ja suured põsed.

Kvokka armastab eelkõige elada soodes.

Kvokka on ööloom.

Kvokka sööb peamiselt ürte, lehti, lilli, köögivilju, puuvilju, oksi ja juuri.

Kvokka keskmine suurus on on 40–90 sentimeetrit pikk ja kaalub 2.5–5 kilo.

On palju inimesi, kes reisivad Austraalias ja tunnevad neid loomi ainult selleks, et nendega pilte teha.

Miks aga kvokka naeratab? Täpselt vastust ei tea keegi, kuid arvatakse, et tegemist on evolutsiooni käigus kujunenud eripäraga.

# data[].attributes.attachment_caption
Maribeli pehmeim alpaca beebivillast kaisukas otse Peruust. Toome aeda kaisutamiseks. Palume hellalt ümber käia. :). See on pilvevatist ka pehmem 😊

# data[].attributes.body
*Laamad kuuluvad kaamellaste sugukonda koos aplakade, guanako ja vicuñadega. Laamad ja aplakad on põliselanike poolt kodustatud samas kui guanakod ja vicuñad on metsikud.

*Laamade värvus varieerub valgest musta ja pruunini. Laamade vill on väga soe. Pehmest alusvillast valmistatakse riideid ja tugevamast pealisvillast nööre ja vaipasid.

*Laama emme kannab oma beebit 11 kuud. Tavaliselt sünnib üks beebi.

*Laamad on väga sotsiaalsed ja targad loomad, kes vajavad palju sõpru enda ümber. Laamad võivad näiteks sülitada, kui nad tunnevad, et keegi võib neile liiga teha.

*Laamasid kasvatatakse eelkõige villa, veoloomana ja samuti nö karjusena ning samuti teraapias. Laamad elavad peamiselt Peruus ja Boliivias, Ecuadoris, Tšiilis ja Argentiinas.

Kel huvi saab Maribeli issi poe ja Alpaca toodetega tutvuda siin. www.ukupaca.com

# data[].attributes.body
Hallhunt ehk hunt ehk susi (Canis lupus) on põhjapoolkeral elutsev kiskjaliste seltsi koerlaste sugukonda kuuluv looma liik. Arvatakse, et hunte elab maailmas kokku umbes 200 000 isendit.

Hunt on 110–160 cm pikk ja 85 cm kõrge, ning kaalub 30–50 kg.

Huntide karvastik on tavaliselt hall, kuid leidub ka puhtalt valget, punast ja pruuni või nende värvitoonide segu.

Hunt on Eestis ohustatud liik.

Hunt on peamiselt ööloom.

Hundid elavad eri eluperioodidel kas karjas või paaridena.

Karja juht on emasloom. Hundid on karnivoorid ehk lihasööjad, toitudes siis peamiselt lihast.

# data[].attributes.body
Elupaik. Siilidele sobivaid elupaiku leidub mitmel pool. Nii asustavad nad metsi, kultuurmaastikke, linnaparke ning isegi koduaedasid.

Eluiga. Vabas looduses kuni 5 aastat. Vangistuses on mõned siilid elanud ka 10 aasta vanuseks.

Toidulaud. Vaatamata asjaolule, et siilid kuuluvad putuktoiduliste hulka, pole nad siiski täielikult putukatest toituvad, vaid rohkem omnivoori tüüpi elajad. Lisaks putukatele söövad siilid veel konni, tigusid, usse, maas pesitsevate lindude mune, raipeid, seeni ning ka mitmesuguseid marju. Niisiis praktiliselt kõike, mida sünnib suhu pista.

Vaenlased. Siilidel on mõned omapärased vaenlased, sest siilid on kaitstud peaaegu tervet keha katvate okastega. Ohu korral tõmbab siil kerra nii, et ka katmata nägu ja kõhualune jäävad okastega vajatuks. Seetõttu saavad siilidest jagu vaid mäger ning mõned suuremad päevased ja öised röövlinnud. Näites täiskasvanud rebane ei saa siiliokastest jagu. Küllaga on vaenlaste nimekiri pikem noortel, veel pehmete okastega siilidel. Nemad langevad tihti rebaste, nugiste ja mitmesuguste röövlindude ohvriks.

Huvitavaid tähelepanekuid. Siilid kuuluvad nende imetajate hulka, kes magavad talveund. Selleks ettevalmistudes koguvad nad sügiseks omale paksu rasvakihi. Talveuni kestab kuni märtsi või aprillini olenevalt kevadest.

Enamik siile sureb talveund magades.

Siilile ei tohiks anda lehmapiima, sest erinevate allikate kohaselt teeb see looma haigeks. Piisab täiesti veest, sest tegelikult tulevad siilid lihtsalt jooma, mitte ei tõmba neid eriliselt just piim.

Kuna siil on kõigesööja ning ei saa ennast okaste tõttu puhastada, siis kubiseb ta kõiksugu putuk- ja ussparasiitidest. Mõned loomad saavadki parasiitide tõttu otsa, sest nad ei leia öö jooksul nii palju toitu nagu parasiidid päeval ära tarvitavad.

# data[].attributes.body
Orav on ilus loom

Oravad on pruuni värvi,aga valge kõhuga.

Oraval on ilus suur saba. Ta kasutab saba magamiseks ja ronimiseks.

Oravat võib kohata aedades ja parkides.

Talle meeldib ronida ja hüpata puude otsas

Talle meeldib nosida pähklied ja käbisi.

Oraval on head silmad,aga ta ei näe punast ja rohelist värvi.

Orav elab pesas. Tema pojad sünnivad roosade ja pimedatena.

Oravatele ei meeldi palavus ja linnud.

Oma pessa koguvad nad toitu, et talvel sööki oleks.

Talvel nad magavad enamuse ajast.

Oravad räägivad oma keeles.

Neil on teravad küüned ronimiseks.

# data[].attributes.body
• Hobune on üks vanimaid koduloomi.

• Hobused on kiired ja intelligentsed loomad.

• Hobused söövad rohtu, põhku ja juurvilju.

• Hobused elavad umbes 30a.

• Hobused näevad öösel paremini kui inimene.

• Hobuste hambad võtavad rohkem ruumi kui nende aju.

• Hobustel on hea mälu, nad peavad inimesi meeles.

• Hobused kasutatakse põllumajanduses ja spordis, seda nimetatakse ratasõit.

# data[].attributes.body
Lehm on koduloom.

SUURUS- suur loom, tema kõrgus 140cm, kaalus 700kg, pikkus 3.35m.

KARV- läikiv ja sile karv.

VÄRVUS- valge, must, pruun.

KIIRUS- lehmad aeglased loomad.

ELUKOHT- elavad talus, aias, heinamaal.

TOIT- taimetoitlene, sööb rohtu, lehti, heina, mais, hernes.

ELUVIIS- lehmad terve päev elavad talus, söövad rohtu. Magavad 14 tundi päevas.

Lehmad annavad meile piima. Piimast võib teha juustu, joogurti, keefiri.

Lehma vanust saab määrata nii: tuleb kokku lugeda, mitu rõngast tal sarvedel on, kui vana ta on. Lehmad elavad 25 aastat. Ideaalne klimat 10° t. Lehmad oskavad nutma. Stressiolukorras võivad nad joosta kiirusega 50 km/h.

# data[].attributes.body
ELUPAIK: HIINA

TOIT: PEAMISEL AINULT BAMBUSVÕRSEID. VAHEL HARVA SÖÖVAD NAD MUUD TAIMESTIKKU, KALU VÕI VÄIKELOOMI. PANDAD SÖÖVAD KIIRESTI JA PALJU NING VEEDAVAD PÄEVAS UMBES 12 TUNDI SÜÜES.

KAAL JA PIKKUS: KÕRGUS KÕIGIL NELJAL JALAL SEISTES 60-90 CM JA PÜSTI SEISTES 1,2-1,8M.

ISASED KUNI 113 KILOGRAMMI.

EMASED JÕUAVAD HARVA 104 KILOGRAMMINI.

VÄLIMUS: HIIDPANDAD ON MUSTA-VALGEKIRJU KARVAGA. NENDE SILMADE ÜMBER JA KÕRVADE, KOONU, JALGADE NING ÕLGADE KOHAL ON MUST KARUSNAHK. MUSTAD SILMAÜMBRUSED SUURENDAVAD PANDADE SILMI JA MUUDAVAD NAD TEISTELE LOOMADELE HIRMUÄRATAVAMAKS. PANDADE KASUKAS ON KERGELT RASVANE NING TÄNU SELLELE KA VEEKINDEL.

SÜNDIDES NÄEB HIIDPANDA VÄLJA NAGU VÄIKE ROTT VÕI HIIR: TA ON ROOSA JA TAL ON PEHME VALGE KARVKATE. TA ON UMBES 13CM PIKK JA VAID 85-130 GRAMMI RASKE.

HÄÄLITSUS: PANDADE HÄÄLITSUSED MEENUTAVAD LAMBA MÄÄGIMIST, KUID NAD OSKAVAD TEHA ERINEVATES OLUKORDADES MITMESUGUSEID HÄÄLI.

KÄITUMINE: PANDAD ON VÄGA RAHULIKUD.

ELUIGA: 20 AASTAT.

PANDAD ON LOODUSKAITSE ALL.

HUVITAVAD FAKTID:

ISASED PANDAD LÕDVESTUVAD MÕNIKORD KÄTEL SEISTES, TOETUDES SELJAGA VASTU PUUD.

IGAL PANDAL ON VÄIDETAVALT OMA AINULAADNE LÕHN, MILLE ABIL NAD ÜKSTEIST ÄRA TUNNEVAD.

ERINEVALT TEISTEST KARUDEST EI MAGA PANDAD TALVEUND. TALVE SAABUDES LÄHEVAD NAD MÄGEDES ALLAPOOLE, KUS ON SOOJEM.

PANDADEL ON 6 VARVAST.

# data[].attributes.body
Elab peamiselt Arktikas.

Jääkarul meeldib elada, liikuda ja jahtida merejää peal.

Ta on karudest suurim liik.

Jääkaru on valget värvi ja suure pika peaga.

Jääkaru talub hästi külma, kuna tal on paks karvane kasukas.

Jääkaru kasukas on veekindel, seetõttu saab selle kiiresti kuivaks raputada peale ujumist.

Jääkaru võib ujuda järjest mitu päeva.

Saab tavaliselt 2 poega.

Elab 30 aasta vanuseks.

Jääkarudel on hea haistmismeel, ta haistab saaki kuni 30 kilomeetri kaugusele.

Jääkaru jookseb kuni 40 km/h, peaaegu samakiirelt kui autod sõidavad linnas.

# data[].attributes.body
Lammas on koduloom.

Lambad elavad taludes ja farmides. Neile meeldib karjas elada.

Suurus: lammas on keskmise suurusega loom, nad kaaluvad keskmiselt 100 kg. Emased on isastest väiksemad.

Eluiga: 10-12 aastat.

Välimus: Lambad on valged, mustad, hallid ja pruunid. Lamba vill on pehme ja kohev. Neil on lühikesed jalad, väike saba ja lambapoistel on sarved, aga tüdrukutel ei ole.

Toitumine: suvel lambad söövad rohtu, talvel heina.

Huvitavad faktid:

Lammastel on väga hea kuulmine.

Inimesed kasutavad lambavilla riiete valmistamiseks.

Hiiumaal on väga vana villavabrik, kus tehakse Hiiumaa lammaste villast riideid ja lõnga.

# data[].attributes.body
* KILPKONNAD on kõikidest roomajatest kõige vanemad, nad elasid koos dinosaurustega

* Kilpkonnad võivad elada maismaal, magedas vees või meres ja ookeanis

* Nende keha kaitseb nii selja kui kõhu poolt tugev kilp.

Ohu korral tõmbab kilpkonn oma jalad ja pea kilbi alla

* Kilpkondadel pole hambaid ja nad kasutavad toidu purustamiseks oma teravaid lõugu

* Maismaa kilpkonnnad söövad muru ja lehti, eriti meeldivad neile punased puuviljad ja lilled

* Merikilpkonnad söövad vetikaid, meduuse, merisiille ja molluskid

* Maismaa kilpkonnad liiguvad aeglaselt, kuna nende kilp on raske

*Veekilpkonnad liiguvad kiiresti ja osavalt vees.

# data[].attributes.body
SUURUS - väga suur, nagu kaamel. põtradel on suured sarved

KARV - sile

Värvus  - pruun ja tume pruun

KIIRUS - ujub kiiresti ja jookseb kiiresti

ELUKOHT - metsas

ELUIGA -elab umbes 12 a.

TOIT - muru, puukoor, marjad, sammal, seened

ELUVIIS - aktiivne päeva, elavad üksi