# data[].attributes.body
Kong Christian 2. var en meget kristen mand, der indførte en landlov om at børn nu kunne gå i skole for at lære at læse, regne og skrive og selvfølgelig lære de kristne værdier og tekster.

Der var på dette tidspunkt ikke skolepligt, men kun frivilligt om man deltog i undervisningen i skolen.

Efter adlen væltede kongen af tronen blev denne skole nedlagt og igen kun forbeholdt få.

Kong Christian 2. var den første konge der indførte skole for hele folket.

Der skulle nu igen gå en del år inden denne tanke blev vakt til live igen.

# data[].attributes.headline
Forordning om Skolerne på Landet i Danmark, 23. januar 1739

# data[].attributes.subject
Forordning om Skolerne på Landet i Danmark, 23. januar 1739

# data[].attributes.body
Loven var tænkt og blev til i sammenhæng med konfirmationsforordningen fra 13. januar 1736 og var rettet mod alle børn i hele landet uanset, stand og formue.

Nu var konfirmation obligatorisk, og skolen skulle facilitere at de var klar til indstilling til konfirmation.

Den var således kun tænkt som et led i at uddanne og oplyse børn om deres konfirmation.

En næsten identisk lov blev udsendt til Norge.

Dog var der kun skolepligt for de fattige mens der for de privilegerede familier kun var undervisningspligt.

Ifølge den puritanske bevægelse, blev det sådan at børnene skulle undervises i og ud fra den kristne lære i Martin Luthers Lille Katekismus, og læsning, skrivning og regning var sekundært.

Det var således med et dobbeltmål: først skulle de være gode kristne, dernæst så nyttige borgere.

I 1739 var undervisningen dog overladt til befolkningens eget initiativ, hvilket ofte var et samarbejde med Degn og præst.

Undervisning i læsning skulle være gratis, mens regning skulle koste penge.

Der blev som følge af loven oprettet Almueskoler landet over.

Udgifterne skulle i væsentlig grad påhvile godsejerne. Der blev i den forbindelse oprettet et kontrolapparat.

Efter stor opstand fra godsejerne blev loven dog modificeret til at udgifterne ikke skulle påhvile godsejerne.

Sammen med skoleloven i 1739 kom også Placaten fra 1740 og et reskript fra 1742.

Disse var om ansættelsen af lærere der skulle udgøre den lovmæssige ramme for undervisning på landet.

Dette var tilfældet frem til 1814.

# data[].attributes.headline
Nikolai Frederik Severin Grundtvig-                                                          kirken og skolen.    

# data[].attributes.subject
Nikolai Frederik Severin Grundtvig-                                                          kirken og skolen.    

# data[].attributes.body
Grundtvig var og er en toneangivende og samfundsdannende personlighed, der til den dag idag er en del af de flestes hverdag på en eller anden måde.

Grundtvig blev født i den sydsjællandske by Udby i 1783, hvor han voksede op i en præstefamilie som det yngste barn i en søskendeflok på syv.

Han var på ophold i Thyregod, og senere på katedralskolen i Aarhus blev Grundtvig i år 1800 indskrevet på teologistudiet på Københavns Universitet, som han afsluttede i 1803. Mellem 1805 og 1808 fik den unge Grundtvig job som huslærer på herregården Ege-lykke på Langeland, hvor han fortsatte med at udvikle sin interesse for romantikkens tænkere samt den nordiske mytologi.

Fra 1839 og frem til sin død i 1872 praktiserede Grundtvig dette levende ord som præst ved hospitalskirken Vartov i København og som offentlig taler, debattør og foredragsholder over hele landet.

I 1825 gjorde han en såkaldt "mageløs opdagelse", der betonede menighedens liv omkring oldkirkens trosbekendelse som kerne i kristendommen frem for biblens konkrete ord.

Vores kirkes salmer og tekster fra Grundtvig har formet oplysningstiden og hele vores højskolebevægelse betydeligt.

Grundtvig pegede på en mekanisme, der gjaldt både for verdslige og religiøse fællesskaber, altså for Danmark såvel som for den kristne kirke: den regelmæssige fysiske forsamling med mundtlig kommunikation og sang.
Hans overvejelser var et forsøg på at komme overens med den moderne omstændighed, at menneskelig emotionalitet, fantasi og menneskelige fællesskaber var kommet under pres som følge af en stadig tiltagende individualisering. Det gav konkrete problemer for institutioner som kirken og skolen. Derfor bestræbte han sig på at imødegå den stigende individualisme, ved at gøre det kristne budskab til noget alment dannende.

Han er særdeles kendt for at være en vigtig salmedigter, der til den dag har sine salmer i salmebogen højskolesangbogen osv.

Han er en integreret del af Dansk historie og kultur.

Og den "mageløse opdagelse", at det levende ord i kristendommen – i højere grad end en facitagtig læsning af Bibelens tekster – bedst kunne vække troens ånd og derved gavne menigheden, har siden været toneangivende i folkekirken.

Prædikener landet over hver søndag er præget af hans tanker om ord og ånd, som det også er beskrevet i en af hans salmer (salme 402 i Den danske salmebog)

Den signede dag med fryd vi ser
af havet til os opkomme;
den lyse på himlen mer og mer,
os alle til lyst og fromme!
Det kendes på os som lysets børn,
at natten hun er nu omme!

Her tales ikke blot om guds og troens lys.

Men også oplysningstiden, han var en del af,

# data[].attributes.headline
Anordning for Almue-Skolevæsenet på Landet i Danmark, 29. juli 1814

# data[].attributes.subject
Anordning for Almue-Skolevæsenet på Landet i Danmark, 29. juli 1814

# data[].attributes.body
Den 29. juli 1814 blev anordning for Almue-skolevæsenet på landet i Danmark udstedt.

Siden slutningen af 1700-tallet og i lyset af oplysningstiden var spørgsmålet om skoler og uddannelse blevet diskuteret blandt borgerskabet. Skolen var blevet en del af en ny æra der var markant anderledes end før 1800tallet.

I oplysningstiden fik staten øjnene op for hvad skolen kunne give af vækst potentiale.

Det enevældige styre nedsatte dermed en skole kommission, hvis arbejde resulterede blandt andet i 1814-anordningerne.

Denne omhandlede børns skolegang og var et stort fremskridt for den danske skole.

Loven fastsatte, at alle børn havde pligt til at tage del i skoleundervisning fra de var 7 år til de blev konfirmerede.

Det kom til at være tilfældet helt til starten af 1950 erne.

Helt frem til 1855 hvor der stadig var forskel på de riges og de fattiges børn, skete der det i 1855 at undervisningspligten blev gældende for alle børn. Nu måtte alle forældre vælge at undervise deres børn selv.

Der var dog også forskel på landskoler og byskoler, på landet var der kun undervisning hver anden dag.

Dette var tilfældet helt frem til 1958, hvor der blev nedfældet en fælles skolelov.

# data[].attributes.attachment_link.title
Da skolen tog form - om 1800-tallets skolehistorie

# data[].attributes.body
I 1903 kom det første skridt i retning af en demokratisering af den danske skole, idet loven gav mulighed for, at både drenge og piger kunne gå fra 5. klasse over i en fireårig mellemskole til enten realklassen eller gymnasiet, der afløste latinskolen.

I 1937 kom en ny skolelov. Denne skolelov var den første der brød med alle tidligereden første skolelov, der brød med alle tidligere formålsformuleringer, og Hovedmålet blev nu i stedet at udvikle barnets evner og personlige egenskaber.

I denne tid havde 2. verdenskrig en stor indvirkning på folkeskolen.

Undervisningsminister Jørgen Jørgensen lavede en markant tilføjelse til formålsformuleringen, idet etiske, nationale og mellemfolkelige værdier blev understreget. Det var Bekendtgørelse om Målet for Folkeskolens Undervisning, 24. maj 1941.

# data[].attributes.body
Op til loven i 1958 var der megen debat om den udelte skole.

Resultatet blev afskaffelsen af mellemskolen og en fordeling af børnene efter 6. klasse efter standpunkt og evner i en almen og en boglig linje.

Debatten blev formet af tre hovedsynspunkter. Lærerorganisationerne og Det Konservative Folkeparti repræsenterede et konservativt, elite-præget synspunkt om en bevaring af den delte skole og modstanderne bestående af flere partier der ønskede den udelte skole præget af den grundtvigianske højskole tanke.

Resultatet blev Folkeskoleloven af 1958 , der førte til mellemskolens afskaffelse og land- og byskolernes ligestilling.

Folkeskolen bestod nu af klassetrin til 7-8 kl , der kunne ssuppleres 8-9 klasse med mulighed for en realoverbygning på 3 år.

Som et kompromis blev børnene blev efter 6. klasse fordelt efter standpunkt og evner i en almen og i en boglig linje, der ledte til henholdsvis 8.-9. klasse eller realskolen.

Formålsparagraffen, der stammede fra Folkeskoleloven af 1937, forblev uændret og kom således til at gælde helt frem til 1975-loven.

Derefter kom der en undervisningsvejledning, kaldet den blå betænkning. Den kom i 1960. Den blev formuleret af et læseudvalg, der havde det formål at skabe harmoniske og lykkelige mennesker.

# data[].attributes.attachment_caption
Poul Hartling- Danmarks statsminister anno 1975

# data[].attributes.body
I 1975 skete det at elevernes demokratiske dannelse kom i formålsparagraffen til folkeskolen.

Men der skete også en drastisk ændring af skolesystemets strukturelle opbygning.

Den Danske skole blev moderniseret med afskaffelsen af realskolen efter 7. klasse, det var et skridt på vej mod enhedsskolen der først blev en realitet i 1993. Da 1993 loven blev vedtaget.

Det var på den måde at opdelingen af eleverne i grundkursus og udvidet kursus blev afskaffet.

# data[].attributes.headline
1990 erne og oo erne og jagten på fagligheden

# data[].attributes.subject
1990 erne og oo erne og jagten på fagligheden

# data[].attributes.body
I 1990 erne var faglighed i fokus og det fik også stor indvirkning på folkeskolen.

Efter en række undersøgelser lavet på baggrund bekymring om global konkurrenceevne og sammenligning.

Folkeskolens faglige løft kom i form af tests, så som de tests der skulle kortlægge problematikkerne i folkeskolen og en række andre ting, der den dag idag stadig er aktuelle.

De nye tiltag omfattede blandt andet en forøgelse af timetallet, øget opmærksomhed mod indskolingen og styrkelse af evalueringen af eleverne, mens obligatoriske prøver og nationale test blev indført som pædagogisk redskab. Der blev desuden indført bindende mål ('Fælles Mål'), mens prøvefagene blev udvidet til at omfatte naturfag, historie, samfundsfag og kristendom. Fortrolighed med dansk historie blev som noget nyt skrevet ind i selve formålsparagraffen for folkeskolen.

Det var en tydelig indvirkning af det ikke var en bred regering der lagde kursen.

Det globale fokus blev dog paradoksalt nok sat betydeligt i baggrunden.

I 2009 fik folkeskolen ny lov og forlig, samt en masse mål og læringsmål, lærerne skulle navigere i.

# data[].attributes.body
De nuværende skolereform blev vedtaget i 2014 og har siden været evalueret tilsyneladende uden man har taget flere eksperters kritik med i overvejelserne.

Forfatterne af bogen Dannelse af lejf Moss er denne skolereform ringe underbygget fagligt.

Hovedsageligt fordi han mener at de faglige mål ikke er beskrevet som egentlige faglige eller dannelsesmæssige mål.

Ny Nordisk Skole bygger på en kritik af 'ansvar for egen læring'-reformpædagogikken, som erstattes med referencer til forskellige økonomiske institutioner. I de papirer, der omgiver initiativet, er der ingen diskussioner af formålet.

Hele reformen er præget af det er et udspil tilsat økonomiske pseudo termer, som han kalder det.

Læreruddannelsen synes også at være ramt på de manglende formål og mål.

"Ser vi på den daværende regerings ledsagende skoleudspil, som jo senere blev til skolereformen som sådan – er der heller ingen referencer til formålet. Alt er indkapslet i et pseudo-økonomisk vokabular, og ser man på den endelige forligstekst, som lå tæt på regeringsudspillet, er der blot indføjet nogle tekniske og fåmælte henvisninger til formålet, som ingen betydning har for selve forligets begrebsmæssige struktur, der som sagt bygger videre på Ny Nordisk Skole-diskursen.'(Kapitel "formålets aktuelle betydning" - Lejf Moss - Dannelse)

Han påpeger endvidere at de økonomiske perspektiver har overtaget for de egentlige læringsmål og formålsformuleringer lærere og ledere har har arbejde efter.

"Kigger vi på Kommunernes Landsforenings mange skolepolitiske skrifter, er sprogdragten om muligt endnu mere teknisk. Pædagogisk kvalitet defineres simpelthen som økonomisk optimering og PISA-ranglister."

Den fornemmelse alle forældre og lærere havde under konflikten med KL lige før forhandlingerne til skolereformen, vidnende med at tydelighed at det ikke var formål eller didaktiske refleksioner der prægede overvejelserne i skolereformen. Og det har været den kurs både folkeskolen og læreruddannelsen har haft i flere år.

Dog synes der i min optik at være nye vinde på vej, med denne nye læreruddannelse der skal være med til at skabe nye lærere til at udvikle og kæmpe for skolens værdiisæt som den i manges optik skal være.

Med udgangspunkt i Dannelse, formål og refleksion og demokratisk dannelse.