# data[].attributes.attachment_link.title
MedSpot Foundation - Medical help on the spot!

# data[].attributes.attachment_link.description
You can help us, living anywhere in the World, through the following link: MedSpot mission in Transcarpathia - Ukraine_Go Get Founding For almost half a year, we have provided 24-hour medical care to refugees crossing the border, many of whom arrive in serious physical and mental condition.

# data[].attributes.body
The Lamenda Foundation got legally bound on 6 December 2016. The seat of the Foundation can be found in Balassagyarmat, Zsák Street 10. The goals are: to provide daycare for children, under the age of 3, in order to help their parents return to the labor-market faster, thus contribute to the increase in the rate of employment in the country, and making work consistent with family/personal life easier. Our aim is to create and support family day cares, playhouses and other alternative forms of child care and to organize summer camps and other forms of activities.Other goal is to emphasize the role of the family in the society. Through community development, we create a local community for children with diabetes and their families and also for children and youngsters through organizing of talent support workshops, programs and camps for primary and secondary school age children. Our target groups are the 0-3 year old children, their parents, grandparents, families, and through our summer camps the 8-16 years old age group as well.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lamenda Alapítvány, Balassagyarmat. 28 likes · 6 talking about this. A munka és a magánélet/család összeegyeztethetőségének támogatása, kisközösségek aktivizálása.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kis Bocs Baba-Mama Közhasznú Egyesület. 655 likes · 3 talking about this. Hogy minél szélesebb körben eljutassuk a szolgáltatásainkat, rendezvényeinket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Fundacja Humanitarna Folkowisko | Cieszanów

# data[].attributes.attachment_link.description
Fundacja Humanitarna Folkowisko, Cieszanów. 3,493 likes · 3,893 talking about this · 45 were here. Celem Fundacji jest organizowanie i niesienie pomocy huminatarnej w rejonach świata objętych konflikt

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
About Folkowisko Borderline Culture Association

Our mission is to reinvigorate cultural exchange on the Polish-Ukrainian borderland and build a regional cooperation centre in a place harmfully affected by the Polish-Ukrainian conflict (1940s). Engaging both the local community and international artists, we are working on changing Gorajec from the symbol of the tragic past into a site of reconciliation brought by doing creative work together. The currently presented idea aims at reconstructing the sense of belonging to the same cultural context by using new fields of art and combining the symbolics of the national and cultural borderlands to create projects on the border of different fields of art.

Humanitarian aspect

On the first day of the war in Ukraine, members of the Folkowisko Association were on the front line of helping refugees by organising housing aid, setting up a humanitarian town on the Ukrainian side of the Budomierz-Hruszów and Krakowiec-Korczowa border crossings, and transporting tons of humanitarian aid deep into Ukraine. The Folkowisko Association was involved in spreading the culture of the Polish borderland in the times of peace, has turned into one of the most active organisations in Europe which send humanitarian aid to Ukraine in less than a month.

What makes Folkowisko stand out is its quick adaptation to the needs of refugees fleeing war. With the influx of refugees in the first days of the war, Folkowisko focused on providing emergency assistance to refugees queuing for hours in the freezing cold to cross the Ukrainian-Polish border. It helped saving the lives and health of thousands of people, especially women, children, seniors and people with disabilities. Poland has taken in over 2 million refugees. The last few days have clearly shown that border traffic has decreased significantly. It is worth noting, however, that several million people from the eastern part of Ukraine have reached cities in western Ukraine, becoming internal refugees. Folkowisko has signed a number of partnership agreements with Ukrainian cities, such as Ternopil, Yavoriv, Zbarazh or Rava-Ruska within the scope of Small Bridge project as a response to the problems of internal refugees in Ukraine. The agreements are meant to improve the communication between the Ukrainian local governments and Folkowisko, so that the aid that reaches the municipal centres is systematic and needed by the recipients . Every day we feed about 100,000 people in the border zone, our transports reach also Lviv, Kyiv and even Kharkiv. So far Folkowisko has sent 1500 tonnes of humanitarian aid to those who need this aid most in cities such as Mariupol, Kharkiv, Sumy and Kherson. This shows the effectiveness of volunteers and NGOs whose priority is to help their neighbours.

# data[].attributes.attachment_link.title
About Folkowisko Association - Stowarzyszenie Folkowisko

# data[].attributes.attachment_link.description
About Folkowisko Borderline Culture Association Our mission is to reinvigorate cultural exchange on the Polish-Ukrainian borderland and build a regional cooperation centre in a place harmfully affected by the Polish-Ukrainian conflict (1940s). Engaging both the local community and international artists, we are working on changing Gorajec from the symbol of ...

# data[].attributes.headline
Website of Evening Digital School for Ukrainians

# data[].attributes.subject
Website of Evening Digital School for Ukrainians

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Večerná škola digitálnych technológii pre Ukrajinky

Вечірня школа з цифрових технологій

​

Ви отримаєте огляд ІТ-ролей, які підходять для початківців, та збільшите свої шанси отримати роботу в ІТ.

Získate prehľad v dátovej analytike, testingu, základoch programovania, a v projektovom managmente.

​

Ви отримаєте загальне уявлення про аналітику даних, основи програмування та управління проектами.

Čo sa nám už podarilo
Що ми вже зробили

Lektorky a lektori
Викладачі

Підвищити свої шанси отримати роботу в ІТ-сфері.

Využi svoje znalosti v praxi
Використовуйте свої знання на практиці

# data[].attributes.attachment_link.title
Večerná škola pre Ukrajinky | Ženský algoritmus

# data[].attributes.attachment_link.description
Intenzívny kurz digitálnych technológií pre Ukrajinky (online aj prezenčne) v ukrajinskom jazyku.

# data[].attributes.body
Website of organisation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A Falugondnokság története

A falugondnokság gondolatának kialakulása, majd a falu- és tanyagondnoki szolgálatok elterjedésének története Kemény Bertalan világlátásának, együttműködési készségének, etikájának, sajátos probléma látásának és megoldó képességének története. Mivel 1970-től lehettem munkatársa, megkísérlem egyrészt munkásságának bemutatását, másrészt annak a kapcsolati hálónak az érzékeltetését, amely több évtizeden keresztül képes volt a gondolat kiérlelésében, majd fejlesztésében, alkalmazásában segítségére lenni.

Család - közösség - kapcsolatok. Lokalitás, helyhez kötődés, fészekmeleg kontra önmegvalósítás. Népességmegtartó képesség - képességmegtartó népesség. Hagyomány és haladás, megőrzés, megújulás. Folyamatos, kitartó homálybogozás. Sarokkövei munkásságának.

Körülbelül száz ember elérhetősége fér a noteszunkba - ennyi érdemi kapcsolatot tudunk fenntartani. Az évek múlásával lassan változnak, cserélődnek a nevek, alkalmazkodva az aktuális feladatokhoz is. Történetünkben azoknak a neve, akiket a fenti gondolatok megérintettek, és hajlandóak voltak a több évtizedes beszélgetés-folyamból kivenni részüket - hónapokra, évekre, vagy évtizedekre.

Kemény Bertalan mezőgazdasági mérnöki diplomát szerzett, regionális tervezői munkáját a Budapesti Városépítési Tervező Intézetben kezdte, majd 1970-78 között dolgozott a Pest Megyei Tanácsi Tervező Vállalatnál. A budapesti agglomeráció települési összefüggéseivel foglalkozott és a Pest megyei települések környezeti problémáit vizsgálta. Munkamódszerére jellemző volt, hogy messze túllépve a „kötelező" feladatokon, a valódi cselekvést választotta, ha erre lehetősége nyílt. Ócsa települése az a példa, amely Berci figyelmének és együttműködési készségének köszönheti, -az összevont rendezési terv készítése kapcsán - hogy értékes, lápos területeit természetvédelmi területté nyilvánították, románkori temploma körül műemléki környezetet jelöltek ki, természetvédelmi őrt neveztek ki, akinek irodája egy ágasfás, védendő parasztházba került. A fővárosi iskolák tájékoztatást kaptak a ritka madárvilág közeli megfigyelésének lehetőségéről, és a helyi tanács segítségével, a vonattal érkezőket bérelhető kerékpárok várták. (lásd bővebben: Szociális arcképcsarnok - Kemény Bertalan) Munkájához már a hetvenes évek elején használta a civil összefogás erejét: a Hazafias Népfront budapesti és Pest megyei szervezetein keresztül működhettünk együtt Pápa Miklóssal, Burján Ambrussal, Halász Péterrel. Ennek a nyitott szellemi műhelynek a működését a Pestterv akkori osztályvezetője, Ottlik Gábor segítette, aki még a 90-es években is támogatója volt a falvakért és azok együttműködéséért végzett munkánknak.

1978-tól 1988-as nyugdíjazásáig dolgozott Kemény Bertalan a Városépítési Tudományos és Tervező Intézet Regionális tervezési irodáján, ahol tűnődéseihez az osztály munkatársaiban kiváló partnereket talált. Nyugdíjba vonulása alkalmából „Kemény Emlékkönyvvel" ajándékozták meg, amelyben tisztelői, barátai foglalták össze gondolataikat 23 írás keretében. A VÁTI-ban kapta 1982-ben azt a feladatot (az ÉVM Településfejlesztési és Rendezési Főosztály megbízásából), hogy készítse el Somogy megye külterületi lakott helyeinek és aprófalvainak fejlesztési javaslatát az érvényes, 1971-es Országos Településhálózat-fejlesztési Koncepció alapján. Az OTK szigorú hierarchiába sorolta a különböző nagyságú és ellátási funkciójú településeket, a sor végén a megszüntetendő, „szerepkör nélküli" településekkel. Ezek közé tartoztak a legkisebb falvak, külterületi lakott helyek, majorságok. Ez a besorolás nemcsak papírforma volt, hanem szigorú szankciókkal járt. Semmit nem lehetett fejleszteni, nem adhattak ki építési engedélyt, a még létező infrastruktúra is leépült. Berci átlátta, hogy ha eleget tesz ennek a besorolásnak, azaz áthúzza Somogy megye számos apró települését a térképen, az ezeknek a kis közösségeknek a halálos ítéletet jelenti. Ezért keresett valamilyen más megoldást - járva a falvakat, beszélgetve az emberekkel, és megtalálta azt az embertípust, amely aktívan tett közösségéért, amely felvállalta a faluját, megszervezte a helyi cselekvést, odafigyelt a közösség gondjaira és képviselte az emberek érdekeit, kijárva, kiharcolva az élethez szükséges feltételeket. Előadásaiban mindig megemlékezett a nemeskisfaludi Madarász Zsiga bácsiról, a szuloki plébánosról és a hácsi Kubik Gyuriról. Javaslatát „A falugondnok. Gondolatok az aprófalvak üzemeltetéséről és társadalmuk rehabilitációjáról" címmel 1983. áprilisában foglalta össze az MTA Szociológiai Kutató Intézet részére, a „Szociálpolitika Reformja" című kutatás keretében. (Felelős kiadó a Népművelési Intézet igazgatója, felelős szerkesztő Beke Pál, 1984. január) A megbízó és a kiadó jelzi, hogy a kötelező feladat itt is messze túlcsapott a hivatalos kereteken. A bevezetőben így ír: „Belőlem a megrázó társadalmi valósággal való kénytelen szembesülés kényszerítette ki a falugondnok elvet. Később vettem észre, hogy azt egy mondatban, kissé szűkebb értelmezésben ugyan, Dr. Beluszky Pál már felvetette. Idézem: „Az életkörülmények javításának lehetőségei;... a társközségekben - a szegényedő alapellátás pótlására - „falugondnok" alkalmazása, aki több funkciót látna el, esetleg bizományosként /bolt, postakirendeltség, mozgó szolgáltatások gyűjtőhelye, stb..../" (Dr. Beluszky Pál: Krasznokvajda - egy alsófokú központ gondjai a Csereháton /Földrajzi Értesítő 1977/3-4. 384.old. /"

A kidolgozott javaslat nem a kistelepülések elhalásának lehetőségeink szerinti humanizálását, hanem a folyamat megfordítását tűzi ki célul, amelyet három pontban foglalt össze:

/1./ A kistelepüléseken lehetővé kell tenni a kistermelés területi kiterjesztését, a telekegyesítést, összevonást, lényegében a főállású mezőgazdasági kistermelő /szocialista farmer/ optimális területi, társadalmi és gazdasági környezetét.

/2./ A helyi autonómia alapvető feltétele annak, hogy a társadalom rehabilitációja megindulhasson, megerősödjön a helyi társadalom belső kapcsolat- és érdekrendszere, működésbe léphessenek azok az „ingyenes" humán energiák, melyek a településhez kötődés szálait erősítve végül is kialakítják a helyi társadalmi tudatban a lokalitás perspektíváját, egyediségét, értékét, ami értelmet ad létezésének, az ott lakókban pedig a hosszú távú ott tartózkodás stratégiáját alakítja ki.

/3./ Feltételezve már a települési autonómia minimális szintjét, a megújuló kistermelés dinamikus kibontakozását, ...a javaslatok harmadik köre a kistelepülés üzemeltetésére vonatkozik. A javaslat azt a személyt, vagy kiscsoportot, aki, illetve akik vállalják a település üzemeltetését, jobb híján falugondnoknak, falugondnokságnak nevezi.

A falugondnok személyiségének, adottságainak és a település szükségleteinek függvényében tulajdonképp vagy/és

- „egyszemélyes községgazdálkodási vállalat",

- „egyszemélyes integrált szociálpolitikai intézmény."

A tanulmány foglalkozik a megvalósítás lehetőségeivel és a működés feltételrendszerével, amelyben első helyen szerepel a mikrobusz biztosítása. A három melléklet egyike a házastársi falugondnoksággal, a második a társadalmi falugondnoksággal, a harmadik pedig a falugondnok „arcával", karakterével foglalkozik.

A nyolcvanas évek közepe a gondolat érlelésével telt. A Népművelési Intézet részéről különösen Beke Pál és Köles Sándor foglalkoztak a falvak fejlesztési lehetőségeivel. Dr. Török Iván a Kossuth klubban szervezte meg a Szociálpolitikai műhely című beszélgetéssorozatot, amelyen Kemény Bertalan javaslata is többször terítékre került. Eközben a folyamatban lévő hat tudatos, kistáji fejlesztési kísérletből (lásd JAK füzetek 38. A helyi cselekvés-ben Varga Csaba: Falukísérletek, helyi autonómiák, Magvető könyvkiadó 1988) kettőben is (Siómente, Tab környéke) jelentős tapasztalatokat szerzett. A civil együttműködések a nyolcvanas évek végén nagy lendületet kaptak egyrészt az egyesülési törvény bővülő keretei miatt, másrészt a társadalmi és környezeti gondok feltorlódása következtében. A Bős - Nagymaros vízlépcső rendszer építése elleni tiltakozás volt az alternatív mozgalmak legfőbb összetartó ereje. És ekkor adódott lehetőség, hogy a falugondnoki kísérlet egy pályázat keretében elindulhasson. A lehetőségre Ferge Zsuzsa hívta fel Kemény Bertalan figyelmét: egy civil szervezetet kellett létrehozni, amely jogi személyként pályázatot nyújthat be programjai megvalósítására. „Falusi Egyesületek megalakításának szorgalmazása, segítése, népfőiskolák indítása" volt a '80-as évek derekán a fő tevékenysége annak a szűk baráti körnek, mely végül is 1989. július 31-én 38 alapító taggal egyesületté szervezte magát. Az egyesületté váló szerveződést segítette az MTA Soros Alapítványának támogatása" (Falufejlesztési füzetek '91/1, kiadja a Falufejlesztési Társaság és a Budapest Környéki Népfőiskolai Egyesületek Szövetsége 1991, szerkesztő Újvári Irén) Fenti kiadványban a Falufejlesztési Társaság programja, alapító tagjainak névsora is helyet kapott, kivonatosan szerepel a falugondnokságról szóló tanulmány és már a Csereháton működő 24 falugondnokság listája is.

A nyolcvanas évek közepén elsőként létrejött Csereháti Településszövetség - élén Csomós József református lelkésszel - 1990-re fel tudta vállalni az ország leghátrányosabb helyzetű aprófalvaiban a falugondnokság kísérleti beindítását. A Falufejlesztési Társaság konzultációi, képzései mellett ebben döntő szerepe volt a finanszírozást vállaló Borsod-Abaúj-Zemplén megyei Tanács elnökének, dr. Szabó Györgynek. Ez a kezdeményezés fenntarthatónak bizonyult, a megyei önkormányzat -az országban egyedülállóan - hosszú távon fontosnak és eredményesnek, ezért támogatandónak tartotta a falugondnoki hálózat kiterjesztését és fenntartását.

1990 meghatározó éve volt a Falufejlesztési Társaságnak. A nemzetközi falufejlesztési tapasztalatokat szerzett Bíró András javaslatára létrejöttek a Gilde sörözőben a csütörtöki „homálybogozások", azaz nyitott beszélgetések, amelyek az akkor még igencsak kezdetleges információs lehetőségek között a kapcsolati háló fenntartását, bővítését lehetővé tették, és folyamatos műhelyül szolgáltak a különböző falufejlesztési kísérletek hirtelen megindulásában. Bíró András az Autonómia Alapítvány élén szakmailag és anyagilag is jelentős szerepet vállalt az országos és a Dél-Dunántúli települési animátorképzés (1990 és 1991) megvalósításában. A képzések kistelepülési résztvevőiből jött létre a Faluháló Egyesület, amelynek tagjai a későbbi falugondnoki hálózat működésében jelentős szerepet vállaltak, néhányan még ma is vállalnak.

Nagy találkozás volt a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Minisztériumban Szendrőné dr. Font Erzsébet által szervezett beszélgetés, amelyen a Falufejlesztési Társaság tagjai dr. Kiss István államigazgatási jogász, költö, polihisztorral ismerkedhettek meg, aki 1997. őszén bekövetkezett haláláig a sörözői asztaltársaság meghatározó „főtanácsadója", korelnöke lett. A minisztérium részéről dr. Szaló Péter, területfejlesztési helyettes államtitkár, a Falufejlesztési Társaság alapító tagja állt mindvégig az aprófalvak ügye mellett.

A döntő találkozás azonban Kemény Bertalan és Szanyi Éva között jött létre, amelynek révén elindult a Népjóléti Minisztérium által támogatott falugondnoki hálózat kialakulása. (Pályafutása részletesen a Szociális Szakma Digitális Archívumában). 2003-ig - haláláig -, azaz 12 éven keresztül harcolt a falu- és tanyagondnoki hálózat kiépüléséért, fenntarthatóságáért, finanszírozásáért, szervezeteinek, intézményeinek megvalósulásáért, s mindezt úgy, hogy segített az ötletgazdának megvédeni e sajátos szerveződést az elbürokratizálódástól, az agyonszabályozástól, azaz köztisztviselőként partner tudott lenni abban, hogy a kezdeményezés „civilsége", rugalmassága, közvetlensége megmaradjon.

Az első, minisztérium által támogatott falugondnoki szolgálatok 1991-ben jöttek létre Somogy és Baranya megyében, lényegében meghívásos pályázat alapján. 1992-ben szintén ebben a két megyében bővült a kör, valamint négy Szabolcs-Szatmár -Bereg megyei település is kapcsolódhatott a bontakozó hálózathoz. 1993-ban Nógrád, Vas, Zala és Bács-Kiskun megyében indulhattak el az első falugondnoki szolgálatok. 1994-ben Zala és Hajdú-Bihar, 1995-ben Veszprém megye csatlakozhatott. 1996-ban Tolna és Jász-Nagykun-Szolnok megye, 1997-ben Csongrád és Pest megye is pályázhatott falugondnoki szolgálat működtetésére. Igaz, hogy a falugondnoki szolgálatot „nem kötelező feladatként" már az 1993-as Szociális Törvény említi, de a szolgáltatás szabályozások nélkül, a helyi igényekre és a falugondnok képességeire koncentrálva működhetett. A támogatási szerződés (amellyel a tárca a gépkocsi beszerzését finanszírozta meg) tartalmazott ugyan megkötéseket - a falugondnokot a helyi lakosok választják, az üzemeltető, többnyire önkormányzat, kötelezi magát 3-5 évig a szolgálat működtetésére, stb. - de a működéshez anyagi támogatást nem tudott nyújtani, esetleg év végén egy kis maradványpénzt osztott szét, és eszközpályázatot indított be. (Volt olyan önkormányzat, amely két gereblyére pályázott, de többnyire utánfutót, sarokcsiszolót, egyéb kisgépeket, vagy ételszállító edényt kértek). 1998-ban fogadott be a minisztérium először „önerős" pályázatokat, így azok a települések is befogadást nyertek, amelyek megfeleltek a 600 fő alatti népességszám előírásának és biztosítani tudták a saját gépkocsit. Minderre a szigorra azért volt szükség, hogy ne csorbulhasson a szolgálat szellemisége. A Falufejlesztési Társaság már a kezdetektől minden évben képzést szervezett, egyhetes, majd kétszer egyhetes, bentlakásos formában, amelynek keretében a szolgálat alapértékeit és egymást is megismerhették a falugondnokok.

Az alföldi megyék bekapcsolódásával értelemszerűen felvetődött egy újabb kísérlet igénye: a tanyagondnokságoké. És miközben heves viták zajlottak a tanyagondnoki szolgálatok körül, befejeződött a falugondnokságok kísérleti fázisa: 1999-től kialakultak a falugondnokságokat szabályozó jogi keretek, amelyeknek betartása szükséges a normatív támogatás elnyeréséhez

Az ezredfordulón a falugondnoki kötelező alapképzés 120 órát tett ki (háromszor egyhetes, bentlakásos formában), jelenleg a képzés 260 órás, ebből két hetet a falu-, illetve tanyagondnokok saját megyéjükben töltenek el. A kilencvenes évek elején a képzésekbe próbáltuk becsempészni a „szakosodás" lehetőségét is (falusi túrizmus, rendezvényszervezés, alternatív mezőgazdaság), mára ezek is részét képezik a kötelező továbbképzésnek.

Az egyre terebélyesedő hálózat már a kezdetekkor igényelt egy civil hátteret, amely közvetítő láncszemet jelenthetett a minisztérium, a Falufejlesztési Társaság, a helyi működtetők és egyéb intézmények között. 1993-ban jöttek létre a baranyai és a somogyi falugondnoki egyesületek, majd sorra a többi, jelentős számú falu-, illetve tanyagondnokságot működtető megye, vagy régió egyesületei. A szaktárca részben működési, részben programtámogatással segítette az egyesületeket. Szintén a szociális minisztérium támogatta meg a Falufejlesztési Társaság programjait, mindenekelőtt a képzéseket, és 1999-ben lehetőséget teremtett arra, hogy Vértesacsán megindulhasson a Falugondnokok Házának építkezése. Szanyi Éva szorgalmazására 2000-ben megalakult - az egyesületek részvételével - a Magyar Tanya- és Falugondnoki Szövetség, amely legfőképpen arra volt hivatott, hogy a szaktárca azon keresztül tudja befolyásolni, ellenőrizni, támogatni a hálózatot. Hamarosan létrejött a Falugondnoki Módszertani Osztály is. Szanyi Éva 2003-ban bekövetkezett halálával felszínre kerültek és kiélesedtek az ellentétek az egyesületek koordinátorai között, akik számára nem lett világossá téve felelősségük, hatáskörük, és lényegében az összes falugondnoksággal kapcsolatos feladatot ők végezték. Így az egyesületi érdekképviseletet, de egyben a pályázatok zsűrizésében is részt vettek, a Szövetség irányítását, és a módszertani feladatokat, segítő szerepük mellett egyben a képzések vizsgabizottságában is jelen voltak. Az ellentétek odáig fokozódtak, hogy végül az egyesületek többsége kilépett a Szövetségből, és napjainkig húzódó átláthatatlan helyzet alakult ki.

Az egyesületek többsége napjainkig igyekszik színvonalas programok megvalósítására, de a szakmai koordináció, az eszmecsere nem tud működni a két vezéregyéniség irányítása nélkül.

Falugondnokság - a vidékfejlesztés szelíd módszere címmel ( kiadja a Magyar Tanya- és Falugondnoki Szövetség, szerkesztette Csörszné Zelenák Katalin) 2004-ben megjelent kiadvány így összegzi az eredményeket: „Jelenleg több százezer ember életét könnyíti meg a tanya- és falugondnokok munkája, figyelme, segítsége, olyan emberekét, akik számára kilátás sem volt addig a nagyobb településeken élők esélyeinek megközelítésére. A falugondnoki szolgálatok utolsó szalmaszálat nyújtottak az elöregedő, szociális gondokkal küzdő településeken a lemaradás csökkentésére,a helyi energiák megmozdítására, a remény felkeltésére. A szolgálatok elindítóinak és a hálózat gondozóinak talán ez a legfontosabb üzenetük: fontos számukra minden ember, minden kis vergődő közösség. Ott kell segíteni, ahol legnagyobb a baj. Ez a segítség, ez a figyelem talán visszaadhatja a végeken élők önbecsülését, küzdeni akarását."

A falugondnoki hálózat és Kemény Bertalan 2009-ben Magyar Örökség Díjat nyert, és e páratlan társadalmi innovációt, amely civil és állami összefogással valósult meg és erősödik, az Európai Unió a jó gyakorlatok között tartja számon. A hálózat létrehozói, segítői, és főként megvalósítói számtalan elismeréssel büszkélkedhetnek, és szaporodnak a határon túli (elsősorban erdélyi és vajdasági) szolgálatok a helyi települési és intézményi struktúrához alkalmazkodva. Hátravan azonban a hálózat egészének, a megyei, regionális együttműködéseknek és a helyi szolgálatoknak a történeti feldolgozása. Bízunk benne, hogy az újkori falukrónikáknak is fontos részét fogja képezni a falugondnokok tevékenysége.
A cikket írta: Faludi Erika

# data[].attributes.attachment_link.description
A falugondnokság gondolatának kialakulása, majd a falu- és tanyagondnoki szolgálatok elterjedésének története Kemény Bertalan világlátásának, együttműködési készségének, etikájának, sajátos probléma látásának és megoldó képességének története. Mivel 1970-től lehettem munkatársa, megkísérlem egyrészt munkásságának bemutatását, másrészt annak a kapcsolati hálónak az érzékeltetését, amely több évtizeden keresztül képes volt a gondolat kiérlelésében, majd fejlesztésében, alkalmazásában segítségére lenni.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A tavaszról elhalasztott Kemény Bertalan Falufejlesztési Díj és Emléklap átadó ünnepséget 2021. szeptember 24-én tartjuk. A Falufejlesztési Társaság idén is Kemény Bertalan Falufejlesztési Díj adományozásával jutalmazza mindazon természetes személyeket, akik falugondnoki feladatukat legalább 5 éve, kiemelkedő színvonalon végzik, valamint a vidék- és falufejlesztés területén szűkebb környezetükben, vagy országos szinten kiemelkedő...

A Falufejlesztő Akadémia 2021. évi programsorozatának hetedik állomására hívjuk minden kedves érdeklődőnket. Falufejlesztő Akadémia a Falufejlesztési Társasággal együttműködésben, évente 12 alkalommal, minden hónap utolsó csütörtökjén, Vértesacsán a Falugondnokok Házában valósul meg. 2021. májusától a Kemény Bertalan Kutatószobában immár a Falufejlesztő Akadémia szervező irodája működik.

# data[].attributes.attachment_link.description
A tavaszról elhalasztott Kemény Bertalan Falufejlesztési Díj és Emléklap átadó ünnepséget 2021. szeptember 24-én tartjuk. A Falufejlesztési Társaság idén is Kemény Bertalan Falufejlesztési Díj adományozásával jutalmazza mindazon természetes személyeket, akik falugondnoki feladatukat legalább 5 éve, kiemelkedő színvonalon végzik, valamint a vidék- és falufejlesztés területén szűkebb környezetükben, vagy országos szinten kiemelkedő...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
- Illyés Gyula-i gondolat,
amelyet közel érzünk magunkhoz

A Budapest Környéki Népfőiskolai Szövetség hivatása:

A vidéken élő, elsősorban mezőgazdasági tevékenységet folytató népesség általános művelődésének segítése, a magyarságtudat, az önképzés iránti igény lehetőségei kialakítása és fejlesztése.

Vidékfejlesztési, agrár jellegű, a helyi tudásra és helyi cselekvésre építő képzési programok iránti igény lehetőségei , feltárása és felkeltése

A hátrányos helyzetű térségekben, új tanulási technikák iránti igény lehetőségei , feltárása és elterjesztése. Törekszünk arra, hogy

minél inkább jelen legyünk a falvakban, a különféle településeken, az ott élő emberek életében,

minél jobban ismerjük a kistérségek problémáit, ezért célunk ezen problémák oldása, a társadalmi sebek gyógyítása, a területfejlesztési források mozgósítása.

A BKNSZ tevékenysége:
35 éves a Budapest Környéki Népföiskolai Egyesületek Szövetsége - ünnepi hírlevél
A Budapest Környéki Népfőiskolai Szövetség több országgal együttműködve partnerként részt vett a 2018 szeptemberétől 2020 decemberéig tartó, az Európai Unió által finanszírozott „Kezdő nemzetközi projekt-megvalósítók támogató hálózata" című ERASMUS+ projektben. A projekttel kapcsolatos információk, illetve a megvalósítás során elkészült dokumentumok elérhetőek a https://first-network.eu/hu/ oldalon

For english speaking visitors:
Characteristic activities of the Folkhighschool Association in the Surroundings of Budapest

# data[].attributes.attachment_link.title
A Budapest Környéki Népfőiskolai Szövetség honlapja

# data[].attributes.attachment_link.description
A Budapest Környéki Népfőiskolai Szövetség honlapja

# data[].attributes.headline
Presentation on Panel discussion, Yevheniia Napuda 

# data[].attributes.subject
Presentation on Panel discussion, Yevheniia Napuda 

# data[].attributes.attachment_link.title
ПРЕЗЕНТАЦІЯ Напуда

# data[].attributes.attachment_link.title
Karpatská nadácia - Vytváraj prosperujúce východné Slovensko

# data[].attributes.attachment_link.description
Naším snom je východné Slovensko, kde jednotlivci a organizácie plne prebrali zodpovednosť za seba a svoj región, zlepšujú svet okolo seba, rešpektujú sa ...

# data[].attributes.attachment_link.description
Fundacja "Peritum", Rzeszów. 20 likes. Celem Fundacji jest poprawa jakości życia społeczeństwa poprzez działanie na rzecz zrównoważonego rozwoju, w tym szczególnie: 1. Działalnie na rzecz współpracy...

# data[].attributes.body
Somnakuno Facebook page

# data[].attributes.attachment_link.title
Somnakuno Drom Roma Női Civil Egyesület | Nagykálló

# data[].attributes.attachment_link.description
Somnakuno Drom Roma Női Civil Egyesület, Nagykálló. 310 likes · 88 talking about this. Civil Egyesületünk a Szabolcs-Szatmár-Bereg megyei Nagykállóban működik több éve.

# data[].attributes.body
EKKE Facebook page

# data[].attributes.attachment_link.title
Egri Egészség- és Környezetvédő Egyesület

# data[].attributes.attachment_link.description
Egri Egészség- és Környezetvédő Egyesület. 308 likes · 11 talking about this. Az Egri EKE azon munkálkodik, hogy tevékenységével felhívja a figyelmet arra, hogy mennyire fon

# data[].attributes.body
Needs assessment survey report

# data[].attributes.attachment_link.description
Táto súťaž je organizovaná v rámci projektu Young4Climate, podporeného z Nórskych grantov v rámci programu SK-Klíma.

# data[].attributes.attachment_link.description
Via Carpatia EGTC, Kosice, Slovakia. 733 Páči sa mi to · 23 o tomto hovoria · 21 tu boli. SPÁJAME HISTORICKÉ
A KULTÚRNO-JAZYKOVÉ TRADÍCIE
Poradensko-konzultačné služby v regionálnom rozvoji

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
viacarpatia-spf.eu | Fond malých projektov

# data[].attributes.attachment_link.title
viacarpatia-spf.eu | Fond malých projektov

# data[].attributes.attachment_link.description
Systém Interreg+ na podávanie žiadostí do 1. Výzvy Fondu malých projektov je spustený na nasledujúco...

# data[].attributes.attachment_link.title
ViaCarpatia Spájame historické a kultúrno-jazykové tradície

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
First and foremost, the "Central Mountains" project is willing to take advantage of the European community that we are a part of and that enables us to cooperate across a wide range of countries, regions and territories. We believe we have more similarities than differences, and that experiences gained in one territory can be transferred to another. With this 'open mind' approach, the "Central Mountains" project will address and identifie challenges through capitalization, joint strategies, cross-border testing and territorial roll-out. This approach will be oriented towards improved governance structures and processes in mountain areas from the Alps to the Carpathians, including the Sudetes. Over time, all the actions undertaken within the framework will boil down to a series of paradigms that will lay a foundation for enhanced governance. Therefore, the project stays open for mountains areas from outside the Alps and the Carpathians as well.

# data[].attributes.attachment_link.title
Improving cooperation among mountainous regions

# data[].attributes.attachment_link.description
The Central Mountains project designs and implements a joint strategy and regional action plans to create cross-border functional areas from natural corridors such as the Alps and Carpathians that connect many central European countries.

# data[].attributes.body
Our Facebook page

# data[].attributes.body
Our website

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Asociaţia SZMISZ

Fără îndoială că un grup mic dar dedicat şi gânditor de cetăţeni poate schimba lumea. Timpul trece , umanitatea se dezvoltă iar materialismul ia amploare . Oamenii uită de valorile primordiale, aceştia se emancipează muncind zilnic pentru un scop uneori necunoscut care le aduce fericirea fizică,uitând de cele mai multe ori de problemele majoritare ale vieţii lor , cât si de cât ajutor are nevoie lumea aceasta pentru a fi mai bună.
Asociaţia Szmisz a debutat în anul 2009 cu diferite proiecte care au dat startul primei organizaţii de voluntariat din comunitatea noastra.S-au găsit voluntari dornici de a schimba ceva şi persoane care aveau nevoie de ajutor. Din momentul în care asociaţia a devenit oficială au început proiectele interactive ,la care tinerii voluntari au luat parte .Unele dintre acestea sunt : ''Spune Nu drogurilor spune Da vieţii'' ''Maramureşul solidar'' ''Cupa de fotbal pentru amatori Szmisz'' ''Tabăra de creaţie si informare'' etc..

# data[].attributes.attachment_link.description
Fără îndoială că un grup mic dar dedicat şi gânditor de cetăţeni poate schimba lumea. Timpul trece , umanitatea se dezvoltă iar materialismul ia amploare . Oamenii uită de valorile primordiale, aceştia se emancipează muncind zilnic pentru un scop uneori necunoscut care le aduce fericirea fizică,uitând de cele mai multe ori de problemele majoritare ale vieţii lor , cât si de cât ajutor are nevoie lumea aceasta pentru a fi mai bună.

# data[].attributes.body
Our Facebook page

# data[].attributes.body
Website of the Foundation

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
КОНКУРС ДЛЯ ПІДТРИМКИ НАДАННЯ СТАЛИХ ПОСЛУГ НЕУРЯДОВИМИ ОРГАНІЗАЦІЯМИ У ВІЙСЬКОВИЙ ЧАС

Карпатський фонд за фінансової підтримки COFRA продовжує сприяти розвитку сталих соціальних послуг для вразливих груп населення шляхом надання грантів неурядовим організаціям Закарпатської, Львівської, Івано-Франківської і Чернівецької областей України.
Читати далі

# data[].attributes.attachment_link.title
Карпатський фонд

# data[].attributes.attachment_link.description
Карпатський фонд за фінансової підтримки COFRA продовжує сприяти розвитку сталих соціальних послуг для вразливих груп населення шляхом надання грантів неурядовим організаціям Закарпатської, Львівської, Івано-Франківської і Чернівецької областей України. Читати далі

# data[].attributes.body
Facebook page of Carpathian Foundation Ukraine

# data[].attributes.body
Website of ETP slovakia

# data[].attributes.attachment_link.description
Občianske združenie ETP Slovensko takmer 25 rokov podporuje zraniteľné skupiny a jednotlivcov na východnom Slovensku.

# data[].attributes.body
The venue of the conference

# data[].attributes.attachment_link.description
Csendes környezetben, távol a város zajától, magas színvonalú szobákkal és wellness részleggel várjuk vendégeinket hotelünkbe, 6000 m2 parkosított területtel.

# data[].attributes.body
Protocol on cooperation

# data[].attributes.body
Background for the Platform

# data[].attributes.attachment_link.title
Background of the Carpathian Civil Society Platform (2)

# data[].attributes.body
Check out our homepage