# data[].attributes.body
https://chandra.cfa.harvard.edu/women/story.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mathematics, Technology

Ada Lovelace

Augusta Ada Byron, Countess of Lovelace, usually referred to as 'Ada Lovelace', was born in London in 1815. Lovelace's mother had a tumultuous relationship with her father, the famous poet Lord Byron. Her mother thought that rigorous studies in subjects like mathematics and science would focus her daughter and keep her from developing some of the personality traits of her father. Therefore, Lovelace had tutors who taught her challenging subjects that were not typically introduced to girls in her social circles during the 1800s.

Around the age of 17, she became introduced to the mathematics and inventor Charles Babbage and became fascinated with his work on an "engine" that could perform mathematical calculations. Babbage became a mentor to Lovelace, and she later continued and improved on his work for what would become the world's first computer. Her work was published in 1843 in an English science journal. She used only the initials "A.A.L.," for Augusta Ada Lovelace, in the publication. Though her work was not recognized during her lifetime, Lovelace is now considered the first computer programmer. More

# data[].attributes.attachment_link.description
Mathematics, Technology Ada Lovelace Augusta Ada Byron, Countess of Lovelace, usually referred to as 'Ada Lovelace', was born in London in 1815. Lovelace's mother had a tumultuous relationship with her father, the famous poet Lord Byron.

# data[].attributes.body
"My goal is to change the way cancer is treated."

Hadiyah-Nicole Green  (rođena 1981.) američka je medicinska fizičarka , poznata po razvoju metode koja koristi laserski aktivirane nanočestice kao potencijalno liječenje raka

# data[].attributes.body
"Fakultet mehanike i matematike Kijevskog nacionalnog sveučilišta Taras Ševčenko najbolje je mjesto za studiranje matematike. U to me uvjerio moj učitelj kad je došlo vrijeme da idem na sveučilište. Tada mi je ova opcija savršeno odgovarala: htjela sam studirati u Kijevu i ništa me osim matematike nije zanimalo."

"Morala sam izabrati: ostati u Kijevu i tražiti posao ili nastaviti studij u inozemstvu. Otišla sam i magistrirala u njemačkom gradu Kaiserslauternu. S jedne strane, bilo mi je teško: kako je živjeti sam bez roditelja? No, s druge strane, imala sam sreće: upisao sam sveučilište koje je brinulo o stranim studentima. Osim toga, isplaćena mi je i stipendija. Mislim da u Ukrajini, kako u školama, tako i na početnim kolegijima matematike na Sveučilištu, predaju bolje nego u Njemačkoj. Ali negdje na četvrtoj godini u Ukrajini većina studenata počinje dobivati ​​posao - mislim ne samo na Fakultet mehanike i matematike Kijevskog nacionalnog sveučilišta, već i na druge fakultete bilo kojeg drugog sveučilišta. U Njemačkoj studenti provode više vremena učeći, ne moraju tražiti posao, potiskujući studij u drugi plan."

Maryna Viazovska je ukrajinska matematičarka poznata po svom radu u pakiranju sfera.
Pakiranje sfera je u geometriji raspored sfera koje se ne preklapaju unutar prostora koji sadrži. Tipičan problem pakiranja sfera je pronaći raspored u kojem kugle ispunjavaju što je više moguće prostora. Maryna Viazovska riješila je problem pakiranje sfera u 8. i 24. dimenziji.

Primila je brojne nagrade za svoj rad na pakiranju sfera i modularnim oblicima.

Trenutno je redovita profesorica na Katedri za teoriju brojeva na Institutu za matematiku École Polytechnique Fédérale de Lausanne u Švicarskoj .

# data[].attributes.body
Rođen u Los Angelesu u Kaliforniji, Ochoini baka i djed po majci imigrirali su iz Sonore u Meksiku. Nakon što je 1980. godine stekla diplomu fizike na Državnom sveučilištu San Diego, Ochoa je nastavila na Stanfordskom odsjeku za elektrotehniku ​​na magistarski i doktorski studij.

Svoju ranu karijeru provela je kao istraživačica u Sandia National Laboratories i NASA Ames Research Cente r, gdje je istraživala optičke sustave za obradu informacija. Čak je patentirala optički sustav za otkrivanje nedostataka u uzorku koji se ponavlja.U Amesu je bila šefica odjela za tehnologiju inteligentnih sustava, nadgledajući 35 inženjera i znanstvenika u istraživanju i razvoju računalnih sustava za zrakoplovne misije.

# data[].attributes.attachment_caption
Radia Perlman, nazivaju je i "majkom interneta"

# data[].attributes.body
"Pokušavam dizajnirati stvari koje bi netko poput mene volio koristiti, a da ne mora razmišljati o tome po kojem principu rade."

Radia Perlman je američka računalna programerka i mrežna inženjerka s doktoratom računalnih znanosti s MIT-a.
Zaslužna je za više od 100 patenata koji se vežu uz njen doprinos razvoju interneta.
Perlman nije izmislila internet, ali je napisala algoritam STP protokola (čija je glavna zadaća osiguravanje redundantnih linkova u mreži i sprječavanje pojava petlji) čime je po prvi put omogućeno uređajima da međusobno komuniciraju preko internetske mreže. STP je brzo prihvaćen kao standardni protokol koji je omogućio Ethernetu da rukuje velikim mrežama. Perlman je kasnije radila je na TRILL protokolu koji je zamijenio STP i poboljšao prenos i sigurnost podataka.

Za svoje radove primila je mnoge nagrade. Neke od njih su:

2005. dobitnica je prve nagrade za inovacije Instituta Anita Borg Women of Vision

2006. dobila je USENIX nagradu za životno djelo

2014. uvedena je u internetsku kuću slavnih

2016. uvedena je u Nacionalnu kuću slavnih izumitelja

# data[].attributes.body
"If women can be railroad workers in Russia, why can't they fly in Space?"

Valentina Tereškova je prva žena koja ja letjela u svemir. Sa tog putovanja u svemir se 16. lipnja 1963. zamalo nije ni vratila. Njezina misija je bila uspješna, obišla je Zemlju 48 puta u malo manje od 3 dana.
2000. godine proglašena ženom stoljeća i jedan krater na mjesecu je nazvan po njoj.

# data[].attributes.attachment_caption
Margaret Hamilton na slici stoji kraj hrpe papira na kojima je njezin tim ručno napisao kod za letenje u programu Apollo 11 

# data[].attributes.body
Looking back, we were the luckiest people in the world.

Software eventually and necessarily gained the same respect as any other discipline.

Margaret Heafield Hamilton diplomirala je matematiku i to joj je bio primarni interes, ali zaposlila se kao programerka u NASA-inu Apollo svemirskom programu.
Ona je odgovorna za softver za letenje u programu Apollo 11 koji je 1969. godine Neila Armstronga odveo na Mjesec pa je svi pamte kao poznatu informatičarku koja je koristila asemblerskom jezik i softversko inženjerstvo za svoj rad.

# data[].attributes.attachment_caption
Lidija Colombo, konstruktorica prvog lasera

# data[].attributes.body
Lidija Colombo bila je nagrađivana hrvatska matematičarka i fizičarka. Postala je javnosti poznata po tome što je 1966. godine konstruirala prvi laser u bivšoj SFRJ.
Sedamdesetih je godina osnovala i vodila Laboratorij za molekulsku fiziku, koji je u to vrijeme, prema svemu, bio usporediv s istovjetnim europskim laboratorijima. Bavila se strukturom materije, molekularnom fizikom, spektroskopijom, osobito vibracijskom spektroskopijom.

# data[].attributes.body
„Ne bih mijenjala svoj život jer sam uvijek bila sretna kad sam nešto stvarala. Bila sam nemirna duha, voljela sam puno učiti, čitati, proučavati neke stvari koje nisu bile u mome fahu, pa i po cijenu nespavanja.“

Zlata Bartl je kemičarka koja je izumila vegetu 1959. godine.

# data[].attributes.body
“Želimo raspravljati o strukturi soli nukleinske kiseline deoksiriboze. (D.N.A.). Ova struktura ima nove značajke koje su od značajnog biološkog interesa."

Rosalind Franklin bila je engleska kemičarka i kristalografkinja rendgenskih zraka čiji je rad bio središnji za razumijevanje molekularne strukture DNK (deoksiribonukleinska kiselina), RNA (ribonukleinska kiselina), virusa, ugljena i grafita. Iako su njezini radovi na ugljenu i virusima bili cijenjeni još za života, njezin doprinos otkriću strukture DNK bio je uvelike neprepoznat tijekom njezina života, zbog čega je na različite načine nazivana "pogrešnom heroinom".

# data[].attributes.body
Bila je američka matematičarka poznata po svojim doprinosima u području teorije izračunljivosti i teorije računske složenosti — ponajviše u problemima odlučivanja . Njezin rad na Hilbertovom desetom problemu koji traži algoritam za određivanje ima li diofantova jednadžba rješenja u cijelim brojevima odigrao je presudnu ulogu u njegovom konačnom rješenju. Njezina disertacija je pokazala da je teorija racionalnih brojeva neodlučiv problem , pokazujući da se elementarna teorija brojeva može definirati u terminima racionalnih brojeva.

# data[].attributes.body
"Znanost tjera ljude da nesebično posežu za istinom i objektivnošću; uči ljude da prihvaćaju stvarnost, s čuđenjem i divljenjem, a da ne spominjemo duboko strahopoštovanje i radost koju prirodni poredak stvari donosi pravom znanstveniku."

Lise Meitner rođena je 1878. godine u Beču. Voljela je prirodne znanosti, ali je znala da će se, kao djevojčica, morati izboriti za pravo da stekne visoku naobrazbu. Lise se 1907. godine zaposlila u Institutu za kemiju u Berlinu. Tamo je upoznala Otta Hahna, čime je počela suradnja koja je potrajala sve do kraja njezine karijere. Lise i Otto pokušali su umjetno proizvesti nove elemente tako što su neutronima gađali uranij. 1938. godine morala je pobjeći u Švedsku zato što su nacisti došli na vast u Njemačku, a ona je bila Židovka. Lisa je otkrila nuklearnu fisiju - nuklearnu reakciju pri kojoj se oslobađa nuklearna energija. Njoj u čast ime je dobio element Mt (Meitnerium). Bila je proglašena ženom godine.

# data[].attributes.attachment_caption
Marie Curie u svom pariškom laboratoriju.

# data[].attributes.body
“Nothing in life is to be feared, it is only to be understood. Now is the time to understand more, so that we may fear less.” ~ Marie Curie

Maria Skłodowska-Curie francuska je kemičarka i fizičarka poljskog podrijetla. Najslavnija je znanstvenica među ženama i za mnoge vječna inspiracija u radu. Otkrila je i istraživala radioaktivnost zajedno sa suprugom Pierreom Curiem i Antoineom Henrijem Becquerelom. Prva je žena na svijetu koja je osvojila Nobelovu nagradu (1903.), za svoj rad na otkriću dva nova kemijska elementa, polonija i radija. Na taj je način dokazala da žene mogu biti jednako uspješne na svim područjima rada, kao i muškarci. Osim iz fizike, dobila je Nobelovu nagradu i iz kemije (1911.).

Svoju ideju da je znanost djelatnost koja treba koristiti cijelom čovječanstvu dokazala je tako da nije patentirala proces izolacije radija, već je omogućila da ga istražuju i drugi.

U drugom svjetskom ratu unovčila je Nobelovu nagradu svog preminulog supruga kako bi pomogla u liječenju ranjenika. Njena starija kćer, Irene Joliot-Curie, osvojila je Nobelovu nagradu godinu dana nakon smrti svoje slavne majke, dok a mlađa kći, Eva Curie, napisala je njezinu opsežnu biografiju Gospođa Curie (Madame Curie, 1937). U čast bračnomu paru Curie nazvana je mjerna jedinica aktivnosti radioaktivnog izvora kiri, kemijski element kurij, radioaktivni mineral kirit, po Curie-Skłodowskoj nazvan je planetoid (7000 Curie) i radioaktivni mineral sklodovskit.

# data[].attributes.body
“The more I study, the more insatiable do I feel my genius for it to be.”

Grofica Ada Lovelace bila je engleska matematičarka i kći pjesnika Lorda Byrona. Kao studentica poznatog matematičara Augustusa De Morgana upoznaje se s radom Charlesa Babbagea na diferencijalnom i analitičkom stroju. Opisala je način na koji se analitički stroj može programirati
kako bi izračunao određene brojeve. Njezine bilješke sadrže ono što se danas smatra prvim algoritmom napravljenim da bi ga stroj mogao obraditi, a što je ušlo u povijest kao prvi računalni program. Iz tog razloga zovu je i "prva programerka". Njoj u čast jedan od programskih jezika nosi i danas njezino ime (programski jezik ADA).

# data[].attributes.body
"stvoreno je da vjeruje da su žene napravljene isto kao i muškarci"

Wang Zhenyi bila je kineska astronomkinja i matematičarka u vrijeme dinastije Qing. U dobi od 24 godine objavila je matematički vodič za početnike “Jednostavni principi računanja”. Pomoću teleskopa proučavala je zvijezde i planete Sunčeva sustava. Proučavala je mnoge znanstvene
teme iz područja astronomije i trigonometrije, unatoč tome što su zakoni sprječavali da žena stjeće visoko obrazovanje.

# data[].attributes.attachment_caption
Laura Bassi, prva sveučilišna profesorica

# data[].attributes.body
Laura Maria Caterina Bassi Veratti bila je talijanska fizičarka i akademkinja 18. stoljeća. Prepoznata i prikazana kao "Minerva" (božica mudrosti), bila je prva žena koja je doktorirala znanost i druga žena na svijetu koja je stekla zvanje doktora filozofije. Radila je na Sveučilištu u Bologni, a bila je i prva plaćena učiteljica na sveučilištu i svojedobno najplaćenija zaposlenica sveučilišta. Postala je prva žena članica koje znanstvene ustanove kada je izabrana u Akademiju znanosti Instituta u Bologni 1732.
Bassi je popularizarala Newtonovu mehaniku u Italiji.
Nadbiskup Bologne (kasnije papa Benedikt XIV .) uveo ju je u Benedettini (slično modernoj Papinskoj akademiji znanosti) kao dodatnog člana 1745. godine. Zauzela je katedru za eksperimentalnu fiziku 1776., a na toj poziciji ostala je do svoje smrti.