# data[].attributes.headline
איך מרגישות בנות-הזוג של מילואימניקים?

# data[].attributes.subject
איך מרגישות בנות-הזוג של מילואימניקים?

# data[].attributes.headline
הנשים של המילואימניקים- אולי הן זקוקות לפתרון?

# data[].attributes.subject
הנשים של המילואימניקים- אולי הן זקוקות לפתרון?

# data[].attributes.headline
איך המדינה צריכה לזכור את גבורת האזרחים?-חשים באתגר? אולי כאן יש לכם פתרון?

# data[].attributes.subject
איך המדינה צריכה לזכור את גבורת האזרחים?-חשים באתגר? אולי כאן יש לכם פתרון?

# data[].attributes.attachment_link.description
You do not have access to www.kan.org.il.

# data[].attributes.headline
" אנחנו מבינים למה אנחנו כאן"- הנוער מדבר

# data[].attributes.subject
" אנחנו מבינים למה אנחנו כאן"- הנוער מדבר

# data[].attributes.headline
"לא לשבת בחוסר-אונים"- כאן מתחילה ההחלמה של הנפש

# data[].attributes.subject
"לא לשבת בחוסר-אונים"- כאן מתחילה ההחלמה של הנפש

# data[].attributes.headline
אין כניסה לנכים: על בעיות ההנגשה של אזורים ממוגנים 

# data[].attributes.subject
אין כניסה לנכים: על בעיות ההנגשה של אזורים ממוגנים 

# data[].attributes.headline
עוד אתגרים בחינוך : אנשי-חינוך מהדרום מדברים

# data[].attributes.subject
עוד אתגרים בחינוך : אנשי-חינוך מהדרום מדברים

# data[].attributes.headline
גם אתם יכולים לסייע בזירת ההסברה הישראלית, ודי בקלות ובשכל

# data[].attributes.subject
גם אתם יכולים לסייע בזירת ההסברה הישראלית, ודי בקלות ובשכל

# data[].attributes.headline
חמ"ל טוב מקשר בין מי שזקוק לעזרה למי שיכול להעניק אותה- הנה עוד דוגמה

# data[].attributes.subject
חמ"ל טוב מקשר בין מי שזקוק לעזרה למי שיכול להעניק אותה- הנה עוד דוגמה

# data[].attributes.headline
מהי 'קהילה': כיצד טוב עם השכנים שלי יכול לסייע  לי?

# data[].attributes.subject
מהי 'קהילה': כיצד טוב עם השכנים שלי יכול לסייע  לי?

# data[].attributes.attachment_link.description
You do not have access to www.kan.org.il.

# data[].attributes.headline
רוצים לחולל שינוי בעולם? תתחילו בלהיות אמיצים מספיק כדי שיהיה לכם אכפת

# data[].attributes.subject
רוצים לחולל שינוי בעולם? תתחילו בלהיות אמיצים מספיק כדי שיהיה לכם אכפת

# data[].attributes.attachment_link.title
Want to change the world? Start by being brave enough to care | Cleo Wade

# data[].attributes.headline
אחדות ושיתוף למען חוסן לאומי

# data[].attributes.subject
אחדות ושיתוף למען חוסן לאומי

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הרבעון הרביעי - עוברים לפוליטיקה של הכנסת אורחים

# data[].attributes.attachment_link.title
דף הבית - הרבעון הרביעי - עוברים לפוליטיקה של הכנסת אורחים

# data[].attributes.attachment_link.description
תנועת המונים אזרחית כלל-ישראלית, הפועלת למעבר הדמוקרטיה הישראלית מפוליטיקה של הכנעה ונצחונות ל'פוליטיקה של הכנסת אורחים' ופתרונות.

# data[].attributes.headline
פודקאסט 'החיים של מפונים'

# data[].attributes.subject
פודקאסט 'החיים של מפונים'

# data[].attributes.attachment_link.title
חיים של מפונים

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from אחד ביום on Spotify. בדרך כלל כשמדברים על מלחמות עם פליטים, אנחנו רגילים לחשוב על מדינות רחוקות, אבל מאז 7 באוקטובר יש יותר מ-130 אלף פליטים ממש פה, בישראל. יותר מ-130 אלף אנשים שפונו מהבתים שלהם לעיר אחרת, לסביבה אחרת, ולא יודעים איך ומתי יוכלו לחזור.

# data[].attributes.headline
חמ"ל נשים חרדיות

# data[].attributes.subject
חמ"ל נשים חרדיות

# data[].attributes.headline
בעלי- החיים נשארו מאחור. מי ידאג להם ? אולי יש לכם פתרון ?

# data[].attributes.subject
בעלי- החיים נשארו מאחור. מי ידאג להם ? אולי יש לכם פתרון ?

# data[].attributes.headline
מסעדות מגויסות

# data[].attributes.subject
מסעדות מגויסות

# data[].attributes.headline
אזרחים למען הסברה . ומה הנוער יכול לעשות בעניין ?

# data[].attributes.subject
אזרחים למען הסברה . ומה הנוער יכול לעשות בעניין ?

# data[].attributes.attachment_link.description
You do not have access to www.kan.org.il.

# data[].attributes.headline
היוזמות הבולטות של חברות למען החיילים ותושבי הדרום

# data[].attributes.subject
היוזמות הבולטות של חברות למען החיילים ותושבי הדרום

# data[].attributes.attachment_link.description
You do not have access to www.kan.org.il.

# data[].attributes.headline
גיבורה בת 15

# data[].attributes.subject
גיבורה בת 15

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התוכנית של נסלי ברדה בקשת, 'גיבורים' שידרה אתמול פרק עם גלי איילון, הילדה שניהלה חמ"ל בשבעה לאוקטובר בכפר עזה. הפרק עשה את שלו והרייטינג היה גבוה | גם הנשיא ריבלין שהגיע להתראיין אצל רוני קובן הביא תוצאות יפות

חדשות כיפה 10/01/24 10:31 כט בטבת התשפד

נסלי ברדה עם גלי איילון בגיבורים, צילום: צילום מסך קשת 12

התוכנית של נסלי ברדה "גיבורים" עוסקת בהנצחת סיפורי הגבורה מהשבעה לאוקטובר. אמש (ג') שודר הפרק השני של התוכנית שעסק בגלי איילון, ילדה בת 15 מכפר עזה שניהלה מעין חמ"ל שהכווין את הכוחות והתושבים. התוכנית זכתה לנתון יפה של 18.9% רייטינג.

כאן 11 מתרוממים בזכות הנשיא לשעבר

מי שרשמו הישג יפה אתמול היו כאן 11, ששידרו את התוכנית "פגישה עם רוני קובן" בה הוא ראיין את נשיא המדינה לשעבר רובי ריבלין. הפטריוטים של ערוץ 14 עם ינון מגל רשמה ירידה קלה ומשיג רק 7.8% רייטינג, ערוץ 13 עם תוכנית "הצינור" ממשיך לשמור על המקום האחרון עם 5% רייטינג בלבד.

מה קורה בחדשות?

כל הערוצים אמש חוו ירידה בנתוני הרייטינג במהלך מהדורת החדשות, מלבד כאן 11 שעלו באופן ניכר עם 6.3%. חדשות 12 כרגיל במקום הראשון עם 18.9, במקום השני חדשות 14 עם נתון נמוך במיוחד של 6.8%. חדשות 13 ממשיכים בירידה ומשיגים 6.4%.

# data[].attributes.attachment_link.title
גיבורה בת 15 עקפה את רובי ריבלין - כיפה

# data[].attributes.attachment_link.description
התוכנית של נסלי ברדה בקשת, 'גיבורים' שידרה אתמול פרק עם גלי איילון, הילדה שניהלה חמ"ל בשבעה לאוקטובר בכפר עזה. הפרק עשה את שלו והרייטינג היה גבוה | גם הנשיא ריבלין שהגיע להתראיין אצל רוני קובן הביא תוצאות יפות

# data[].attributes.headline
התחיל בקטן והפך למפעל: האמניות שמכינות אלבומים למשפחות שכולות

# data[].attributes.subject
התחיל בקטן והפך למפעל: האמניות שמכינות אלבומים למשפחות שכולות

# data[].attributes.headline
דור העתיד: איך תעודדו אצל ילדכם למידה בזמן מלחמה? 

# data[].attributes.subject
דור העתיד: איך תעודדו אצל ילדכם למידה בזמן מלחמה? 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
למידה לא חייבת להתרחש בכיתה! (צילום: שאטרסטוק)

בין ניסיונות התאוששות מהתופת האחרונה ובין ניסיונות התארגנות לימים הבאים, אנו מצפים בדאגה לשובם של מסגרות החינוך לסדרם. אנו לא יודעים מה ילד יום, אך כדאי להיות מוכנים לתקופה בה הילדים יבלו בבית, לפחות בחלקים נרחבים בארץ.

הנזק של השבתת הלימודים וצבירת פערי הלימוד עדיין צרובים בנו מתקופת הקורונה. אנו רוצים למנוע את הנזק ארוך הטווח.

חשוב לזכור, במצבים כאלה, להורים יש תפקיד חיוני בשמירה על החינוך של ילדיהם וטיפוח תחושת הנורמליות. ננסה להביא מספר דרכים בהם הורים יכולים לעודד ילדים ללמוד גם כאשר הלימודים מושבתים:

צרו שגרה מובנית

שמירה על תחושת מבנה ושגרה יכולה לעזור לילדים להרגיש בטוחים ולספק מסגרת ללמידה. עודדו את ילדיכם להתעורר, לאכול ארוחות וללכת לישון בזמנים קבועים. קבעו שעות ספציפיות לפעילויות למידה, גם אם הן שונות מיום לימודים פורמלי.

אמצו למידה בלתי פורמלית

למידה לא תמיד חייבת להתרחש בכיתה. השתמשו בפעילויות יומיומיות כדי ללמד ילדים מיומנויות חשובות. למשל, בישול משותף יכול ללמד מתמטיקה (הכפלת מתכון קיים: ¾ כוס סוכר בהכפלה), מדעים (באיזה טמפרטורה שוקולד הופך לנוזל) וכישורי חיים מעשיים. גינון יכול לספק שיעורים בביולוגיה, סבלנות ואחריות. אמצו את ההזדמנויות הללו כדי להקל על הלמידה בסביבה טבעית נטולת מתחים.

עודדו קריאה

ספרים הם שער לעולם הידע. עודדו את ילדיכם לקרוא, ושקלו להקים ספרייה ביתית קטנה. דונו בסיפורים וברעיונות בהם הילדים מתעניינים, תוך טיפוח מיומנויות חשיבה ביקורתית ומיומנויות הבנה. בגיל הצעיר עידוד הקריאה חשוב במיוחד לחיזוק האוריינות: כמו דיוק בקריאה, שטף קריאה והבנת הנקרא. מורים רבים מעידים על פערים בקריאה שנמשכים עד היום בשל תקופת הקורונה.

עודדו שימוש במשחק

משחקי לוח, פאזלים ומשחקי חשיבה יכולים להיות כלים חשובים ללמידה. חפשו משחקים המעודדים פתרון בעיות, חשיבה אסטרטגית ויצירתיות. פעילויות אלו יכולות להיות גם מהנות וגם מלמדות, אלו יהפכו את הלמידה לחוויה מהנה עבור ילדכם.

תמיכה בלמידה מקוונת

באם קיים במסגרת החינוך של ילדכם למידה מקוונת, עודדו אותה. למידה מקוונת יכולה להוות גלגל הצלה לחינוך בתקופת מלחמה. גלו שותפות ומעורבות בלמידה. גלו התלהבות מהלמידה המקוונת ועזרו לילדים בתווך לימודי והסברים על פי הצורך.

הוו מודל לחיקוי

ילדים לומדים לא רק ממה שאתם אומרים אלא בעיקר ממה שאתה עושים. הראו להם שאתם מעריכים למידה על ידי עיסוק בעיסוקים החינוכיים שלכם. בין אם זה באיסוף מיומנות חדשה, קריאה או פשוט גילויי סקרנות. דוגמא אישית יכולה להוות מניע רב עוצמה עבור ילדיכם.

התאמה לצרכים האישיים של הילד

כל ילד הוא ייחודי. שימו לב לתחומי העניין ולסגנון הלמידה של ילדכם. התאימו את הלמידה כך שתתאים לצרכי הילד. יש ילדים שזקוקים למשימות מובנות וממוקדות. יש ילדים שזקוקים ללמידה תוך הפעלה. יש כאלה שטווח הקשב שלהם הוא קצר ויש שטווח הקשב הוא ארוך. נצלו את ההזדמנות להקנות לילד למידה אינדיבידואלית המותאמת לצרכיו.

תמכו רגשית

תקופת מלחמה יכולה להיות תקופה של חרדה וחוסר ודאות. זכרו שהרווחה הרגשית של ילדכם חשובה לא פחות מההתקדמות האקדמית שלו. ספקו לו מרחב בטוח לבטא את רגשותיו ופחדיו. הבטיחו לו שאתם שם כדי לתמוך בו ולהגן עליו. כשיחוש רגוע ובטוח יוכל להתפנות ללמידה.

בתקווה שנזכה לימי שגרה שלווים!

# data[].attributes.attachment_link.title
דור העתיד: איך תעודדו אצל ילדכם ..

# data[].attributes.attachment_link.description
בימי מלחמה עמומים, כשנזקי השבתת מערכת הלימוד מתקופת הקורונה עדיין צרובים בנו חשוב שנתפוס בזמן את תפקידנו כהורים האחראיים על חינוך ילדינו ונעודד למידה גם כאשר הלימודים מושבתים (הורות, לימודים).

# data[].attributes.headline
איך מפתחים חוסן אישי?

# data[].attributes.subject
איך מפתחים חוסן אישי?

# data[].attributes.headline
מדיטציה , לחיות לצד מלחמה

# data[].attributes.subject
מדיטציה , לחיות לצד מלחמה

# data[].attributes.headline
מסבירים את ישראל במלחמה: מה אתם יכולים /יכולות לעשות?

# data[].attributes.subject
מסבירים את ישראל במלחמה: מה אתם יכולים /יכולות לעשות?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מומלץ לכיתות ז'-יב': מאה ימים עברו מהשבת השחורה ב-7 באוקטובר שהובילה למלחמת "חרבות ברזל". מאז חלפו 100 ימים ו-136 אזרחים ישראלים נותרו בשבי חמאס. היום נקדיש 100 דקות להסברה אודות מצבם של החטופים ומלחמת "חרבות ברזל". מאז "השבת השחורה" עברה מדינת ישראל זעזוע עמוק, עם ישראל מתמודד עם טראומה, כאב ושכול לצד שותפות, תמיכה וסולידריות. יחד נמשיך לפעול ולייחל למען שחרורם של החטופים והשבתם הביתה. מערך שיעור זה מצורף לשיחה שקיימו בני נוער עם הרמטכ״ל לשעבר, אביב כוכבי. #כוכבי #מלחמה #חרבות ברזל #100 ימים #חטופים #השבת השחורה #מאה ימים #אביב כוכבי # הרטמכ"ל לשעבר # מאה ימים למלחמה .

מערך מותאם לתלמידי א'-ו' שאינו כולל התייחסות לסוגיית החטופים והחללים בשל גילם הצעיר של התלמידים: מאה ימים עברו מהשבת השחורה ב-7 באוקטובר שהובילה למלחמת "חרבות ברזל" והמערך נועד ליצירת שיח מותראם גיל בנושא.המערך משלב את סרטוני ה"מה נשמע" הקיימים במערכת: מה נשמע- אפשר להרגיש הכל (גם במלחמה) ומה נשמע - לעשות למען האחר. לצד שני סרטונים אלו, תוכלו למצוא במסמך זה רעיונות נוספים לשיח רגשי בכיתה לפי בחירתכם. #מאה ימים #מלחמת חרבות ברזל #חטופים #מאיה ימים למלחמה # 100 ימים #חרבות ברזל #השבת השחורה #הסברה #מה נשמע #שיחרור החטופים

חדש במערכת

מומלץ לכיתות ז׳-יב׳. לאורך החיים, וגם בתקופה הזאת, כולנו פוגשים אתגרים ומתמודדים עם קשיים בעוצמות שונות. האתגרים והקשיים מוציאים אותנו מאזור הנוחות המוכר, מאלצים אותנו להתאמץ כדי להשיג את המטרה שלנו. יוגב מלכה וג׳וליה שחר פגשו את תלמידי בית הספר מקיף יובלים שבאור יהודה לשיחה עם ההתמודדות שלהם עם הקושי, איך אפשר לצמוח מתוך הקשיים, ואילו כלים יש להתמודד עם קשיים. שיעור חשוב בתקופה הזאת, ובכלל. תודה לאגף החינוך אור יהודה על שיתוף הפעולה בהכנת הסרטון. #התמודדות עם קושי #הצלחה #כישלון #צמיחה מכישלון #אקלים כיתה #עזרה לחבר #שיתוף #שיתוף מבוגר #מבוגר משמעותי #חרם

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
שגרה בצל מלחמה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
העצמה והשראה

# data[].attributes.attachment_link.title
חזקים ביחד: מסבירים את ישראל במלחמה

# data[].attributes.attachment_link.description
חזקים ביחד: במהלך המלחמה מידי יום ליאת דותן נפגשת לשיחה מעניינת. והפעם: מיקה ברוך מארחת את אייל באומל, נשיא חברת yoola ואת חגית קאופן, מנהלת סטודיו העיצוב

# data[].attributes.headline
עבודה סוציאלית טיפולית וקהילתית בשעת מלחמה- ריכוז כלים וידע.    כדאי לקרוא עוד לפני ההאקתון

# data[].attributes.subject
עבודה סוציאלית טיפולית וקהילתית בשעת מלחמה- ריכוז כלים וידע.    כדאי לקרוא עוד לפני ההאקתון

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - ריכוז כל מושגי המילון
מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - אירוע טראומטי תחת ההשפעה של חומרים משני תודעה - אתיה שנל וגילעד דגן

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - התמכרות במלחמה ומלחמה בהתמכרות: מדריך לאנשי מקצוע - ד"ר שירה סובול

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - התמודדות דתית במצבי משבר וטראומה - יאיר קרינקין

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - הפציעה הלא מדוברת: על פציעה מוסרית במלחמת חרבות ברזל - יואב לוינשטיין ודנה פחימה

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - החוסן שמעבר למוגבלות: הנגשת בשורה מרה לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית - הילה תמר אדרי

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - על 'תיקוף רגשי' (וולידציה) של עדויות בימים של מלחמה - יעל שפירא (שמעוני)

צמיחה פוסט טראומטית וחוסן בעקבות המלחמה: הבנות מהמחקר ומהשטח - הרצאה של ד"ר יעל שובל צוקרמן (במסגרת הרצאות הבוגרים, אוניברסיטת בר-אילן)

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - בין חוסן לפגיעות: על אובדן וטראומה - ד"ר אילה אליהו וד"ר שגית לב

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - לא לתת ל(חרבות) ברזל להחליד - על חשיבות השיח הרגשי בקרב גברים - מאיה רוז

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - איכות חיים בקרב משפחות לילדים עם מוגבלויות התפתחותיות בעת מלחמה - ד"ר יעל קרני-ויזל, ד"ר שגית לב, ד"ר דנה רוט, ד"ר נעמי ורבלוף-בקר

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - ועבודה סוציאלית קהילתית בחירום - ד"ר חגי אגמון-שניר

מה אנו יודעים על הטיפול בשבויי מלחמה? -מאמר חדש של ד"ר יעל שובל צוקרמן, עוזי בכור, ד"ר לוסיאן טצה לאור וד"ר לאה שלף. הרפואה, כרך 162, דצמבר 2023.

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - מפגשים קבוצתיים לצוותים מקצועיים בזמן המלחמה - ד"ר ענב קרניאל-לאואר וד"ר שקמה ניצן-בירן

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - אשמת הניצול - ד"ר שגית לב

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - גיאוטראומה - הקשר בין המרחב הגאוגרפי למרחב הנפשי של הטראומה - מירב דדיה מולד

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - על הפרדיגמה והפרקטיקה של עבודה סוציאלית קהילתית בזמן מלחמה - ד"ר שלומית וייס דגן

מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - על סולידריות ואלטרואיזם בזמן מלחמה - ד"ר איילת אורג

לבבי, נ., דקל, ר. לביא, ת. (2023). להיות הורה לבוגר צעיר הסובל ממצוקה פוסט-טראומטית: טראומטיזציה משנית, נטל והשלכות על יחסים משפחתיים, בתוך: חברה ורווחה, מ"ג (3).

פרדיגמה לעבודה סוציאלית קהילתית בשעת חירום (מצגת) - ד"ר

"לשחות במים סוערים": התמודדות של ארגונים חברתיים עם משבר ואי ודאות (סרטון מצגת) - ד"ר איילת מקרוס וד"ר חבצלת אריאל

# data[].attributes.attachment_link.title
עבודה סוציאלית טיפולית וקהילתית בשעת מלחמה - ריכוז ידע וכלים

# data[].attributes.attachment_link.description
בעתות משבר ומלחמה, לחיבור לאחר ולקהילה כוחות מרפאים ומעצימים. ריכזנו עבורכם ידע וכלים אודות עבודה טיפולית ואודות ההתמודדות של קהילות במצב חירום ופיתוח חוסן קהילתי. מילון מלחמה לעבודה סוציאלית - ריכוז כל מושגי המילון

# data[].attributes.headline
דיון בוועדת הכלכלה בכנסת על המחסור בכ-דם בתיירות , בחקלאות

# data[].attributes.subject
דיון בוועדת הכלכלה בכנסת על המחסור בכ-דם בתיירות , בחקלאות

# data[].attributes.headline
ישראל במלחמה מתמשכת: האם נמצא פתרון למשבר בחקלאות?

# data[].attributes.subject
ישראל במלחמה מתמשכת: האם נמצא פתרון למשבר בחקלאות?

# data[].attributes.attachment_link.title
על רק הימשכות המלחמה: האם נמצא הפיתרון למשבר החקלאות?

# data[].attributes.attachment_link.description
המלחמה העלתה את נושא הביטחון התזונתי על סדר היום, לאחר שחלק גדול מהחקלאות המקומית נפגע וחלק מהייבוא התגלה כבעייתי. יש מי שבטוח שהפיתרון הוא בתעשיות מתקדמות כמו אגרו־טק ופוד־טק, אך המדינה לא מבינה זאת

# data[].attributes.headline
היום שאחרי המלחמה- איזו מציאות מחכה לקהילות עוטף עזה ?

# data[].attributes.subject
היום שאחרי המלחמה- איזו מציאות מחכה לקהילות עוטף עזה ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מה העתיד הצפוי לקהילות העוטף והצפון? אילו פתרונות דיור יתאימו להן? האם עדיף פתרון זמני או פתרון קבע? ומדוע חלק מהיישובים מתנגדים לתכנית ההטבות שהציגה המדינה? עו"ד חגית בן משה, שותפה ומנהלת מחלקת המגזר ההתיישבותי - במשרד עו"ד ברנע ג'פה לנדה שופכת אור על הנושא.

# data[].attributes.attachment_link.title
היום שאחרי המלחמה - איזו מציאות מחכה לקהילות עוטף עזה? | כלכליסט

# data[].attributes.attachment_link.description
מה העתיד הצפוי לקהילות העוטף והצפון? אילו פתרונות דיור יתאימו להן? האם עדיף פתרון זמני או פתרון קבע? ומדוע חלק מהיישובים מתנגדים לתכנית ההטבות שהציגה המדינה? עו"ד חגית בן משה, שותפה ומנהלת מחלקת המגזר ההתיישבותי - במשרד עו"ד ברנע ג'פה לנדה שופכת אור על הנושא.

# data[].attributes.headline
עצמאים בעלי עסקים במילואים- מי אחראי לפגיעה הכלכלית שלהם ?

# data[].attributes.subject
עצמאים בעלי עסקים במילואים- מי אחראי לפגיעה הכלכלית שלהם ?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רועי מונין, בעל שני עסקים בי-ם, מספר ל-ynetLive כי הפסיד מאות אלפי שקלים מאז שגויס, והמדינה לא מפצה אותו כראוי: "גם התוכנית החדשה שיצאה של מתגייסים למילואים היא מצג שווא". מנכ"ל רשות התעסוקה על רקע הירידה במספר דורשי העבודה: "יש עדיין זחילה אצל הגברים החרדים והערבים"

# data[].attributes.attachment_link.title
"אם אין כסף לפצות עצמאים שיגידו את האמת וישחררו אותם ממילואים"

# data[].attributes.attachment_link.description
רועי מונין, בעל שני עסקים בי-ם, מספר ל-ynetLive כי הפסיד מאות אלפי שקלים מאז שגויס, והמדינה לא מפצה אותו כראוי: "גם התוכנית החדשה שיצאה של מתגייסים למילואים היא מצג שווא". מנכ"ל רשות התעסוקה על רקע הירידה במספר דורשי העבודה: "יש עדיין זחילה אצל הגברים החרדים והערבים"

# data[].attributes.headline
איך משקמים קהילה?

# data[].attributes.subject
איך משקמים קהילה?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
רבים מהאנשים שנרצחו או נחטפו ב-7 לאוקטובר, היו חברים בקהילות. כאלה שבהן כולם מכירים את כולם. ומצד אחד, קהילה זה כוח שאפשר לרתום אותו לשיקום אחרי טראומה. אבל קהילה היא גם דבר שברירי, בטח כשהיא נעקרה מביתה, כשחלק מהחברים אינם, כשהיא צריכה לקבל החלטות קשות לגבי העתיד. הפעם אנחנו עם גילי מולכו, המזכיר של קיבוץ בארי - על איך ואם, אפשר יהיה לשקם את הקהילות האלה

אחד ביום - איך משקמים קהילה?

מגיש - אלעד שמחיוף אורח - גילי מולכו, מזכיר קיבוץ בארי מצאתם טעות לשון?

# data[].attributes.attachment_link.title
N12 - ישראל במלחמה: איך משקמים קהילה?

# data[].attributes.attachment_link.description
רבים מהאנשים שנרצחו או נחטפו ב-7 לאוקטובר, היו חברים בקהילות. כאלה שבהן כולם מכירים את כולם. ומצד אחד, קהילה זה כוח שאפשר לרתום אותו לשיקום אחרי טראומה. אבל קהילה היא גם דבר שברירי, בטח כשהיא נעקרה מביתה, כשחלק מהחברים אינם, כשהיא צריכה לקבל החלטות קשות לגבי העתיד.

# data[].attributes.headline
איך מנהלים קיבוץ ממלון מפונים? הקשיבו כדי להבין כמה ואיזה אתגרים עולים ממש בשטח

# data[].attributes.subject
איך מנהלים קיבוץ ממלון מפונים? הקשיבו כדי להבין כמה ואיזה אתגרים עולים ממש בשטח

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 119 - איך מנהלים קיבוץ ממלון? עם שרון בראל

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Communi-Talks דיבורי קהילה on Spotify. שרון היא מנכ"לית קהילת קיבוץ סעד, אמא לארבעה מתבגרים ומתבגרות ונשואה לרן - איש חינוך שבזכותו היא יכולה לעשות את מה שהיא עושה.

# data[].attributes.headline
איך יוצרים תחושת משמעות בקהילה שנפגעה?

# data[].attributes.subject
איך יוצרים תחושת משמעות בקהילה שנפגעה?

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 117 - חלק ד’- יצירת תחושת משמעות

# data[].attributes.attachment_link.description
דיבורי קהילה מגויסים, הוקלט במיוחד בעקבות המלחמה הנוכחית. בפרק זה נדבר על מהי משמעות, איך היא מתחברת למודל הסוציו- אקולוגי, איך היא באהלידי ביטוי במלחמה הנוכחית ומה ניתן לעשות מבחינת פרקטיקה.חומרים על משמעות:פוסט על משמעות וקישור לפרק של דיבורי קהילה על משמעות עם שמעון אזולאי פוסט על מנהיגות משמעותית פוסט על הדרך אל האושר שהיא ניחשתם נכון יצירת משמעות פרק בדבורי קהילה על איך יוצרים קהילת משמעות בארגונים קישור למאמר - מודל החוסן הסוציו-אקולוגי - גישה חדשה לבחינת חוסן קהילתי.pdfמזכירים לכןם, קישור לערוץ ווטסאפ שהוא אך ורק לעדכונים על פרקים חדשים, מוזמנים ומוזמנות להצטרףקישור אל הטלגרם שלנו - שם כבר כותבים על קהילה, מפרסמים משרות וגם כן משוחחים אתכם על קהילהלערוץ היוטיוב דיבורי קהילה

# data[].attributes.headline
איך בונים תחושת שליטה בקהילה שנפגעה ?

# data[].attributes.subject
איך בונים תחושת שליטה בקהילה שנפגעה ?

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 116 - חלק ג'- בניית תחושת שליטה

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Communi-Talks דיבורי קהילה on Spotify. דיבורי קהילה מגויסים, הוקלט במיוחד בעקבות המלחמה הנוכחית. בפרק זה נדבר על מהי תחושת שליטה וכיצד ניתן לייצר אותה במלחמה הנוכחית על ידי כלים פרקטים.חומרים על תחושת שליטה: בלוג של אנוה על הנושא באתר שלה מתוך ביקור שעשתה באוקראינה תכירו את מעגל האומץ של ד"ר לארי ק.

# data[].attributes.headline
והנה כבר התכווננות לפתרון: חוג תיאטרון בונה קהילה

# data[].attributes.subject
והנה כבר התכווננות לפתרון: חוג תיאטרון בונה קהילה

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 108 - חוג תיאטרון בונה קהילה עם מעין אופק

# data[].attributes.attachment_link.description
מזמינים לדרג אותנו בפלטפורמות השונותמעין אופק, מנהלת את ‘מעין התיאטרון’ – חברה לחוגי תיאטרון חברתי. יועצת לאנשים בהפיכת כישרון לחוג מצליח. עוסקת בהתפתחות אישית. למדה תואר ראשון בתיאטרון חברתי וסוציולוגיה אנתרופולוגיה ולאחר מכן תואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת חיפה. היום לומדת הדרכת הורים באדלר. בנוסף לומדת ומעמיקה בתחום החינוך למיניות חיובית ומתנדבת בועדה למניעת הטרדות מיניות בקיבוץ הזורע.מה למדנו ממעיין?1. לא כל חוג הוא קהילתי. זה תלוי במדריך והתפיסה שלו, בהבנה שחוג הוא לא רק כלי חינוכי וזה תלוי בקהילה שמחבקת את התפיסה. 2. חוג בתפיסה קהילתי מרחיב את תחושת השיכות בפרט ואת מעגלי העבודה לקבוצה וכמובן לקהילה. כלומר, לא רק הפרט במרכז אלא גם מעגלים נוספים. לפי מעיין זו תפיסה הוליסטית.3. תפיסה קהילתית של חוג בונה קהילה מתחלקת לעבודה עם הקבוצה ויחס אליה כקהילה ועבודה עם הקהילה עצמה סביב הזהות והנרטיב הקהילתי. 4. לא כזה מסובך לייצר חוג בונה קהילה. בפרק יש דוגמאות רבות לפרקטיקות שאפשר לעשות. למשל, חיבור אחד הותיקים בישוב לחוג ומפגש שלו עם הקבוצה שיספר את הסיפור הקהילתי. אירוע בתוך הקהילה , למשל הצגה, שמחוברת למסורת שלה ונבנת יחד עם הקהילה והמשתתפים בחוג. 5. למדנו את המודל של מעיין התיאטרון שהוא מודל זכיינות שיתופי שמייצר בקרב המדריכות תחושת משמעות וחיבור אמיתי לחזון של החוגים.לאתר של מעייןחוג בקהילה שכתבה מעייןאירוע בונה קהילה של החברה למתנס”ים ושדמותתדריך חוג בונה קהילה של החברה למתנ”סיםמזכירים לכןם, קישור לערוץ ווטסאפ שהוא אך ורק לעדכונים על פרקים חדשים, מוזמנים ומוזמנות להצטרףקישור אל הטלגרם שלנו - שם כבר כותבים על קהילה, מפרסמים משרות וגם כן משוחחים אתכם על קהילהקישור לקבוצת הווטסאפ השקטה בה אנו מעלים מידי שבוע פרקלערוץ היוטיוב דיבורי קהילה:

# data[].attributes.headline
איך נוער מתחבר ותורם לקהילה?

# data[].attributes.subject
איך נוער מתחבר ותורם לקהילה?

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 101 - איך נוער מתחבר לקהילה? תפיסה קהילתית בחטיבת בני המושבים עם אדם קמחי ועידית תדהר

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Communi-Talks דיבורי קהילה on Spotify. עידית ואדם עובדים בהנהלת תנועת הנוער בני המושבים, שניהם עובדים כבר שנים ארוכות בתפקידים שונים בתחום הנוער והצעירים והם אנשי חולצה כחולה. שניהם הגיעו לעולם הקהילה דרך תנועת הנוער ובשנים האחרונות חטיבת בני המושבים לקחו על עצמם לחבר בין הקהילה לתנועות הנוער.אז מה למדנו מהפרק?לפי התפיסה של בני המושבים תנועת הנוער לא יכולה להיות מופרדת מהקהילה.

# data[].attributes.headline
מה אפשר לעשות למען הקהילה בהקשר של כלכלה מעגלית? 

# data[].attributes.subject
מה אפשר לעשות למען הקהילה בהקשר של כלכלה מעגלית? 

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 93 - כלכלה מעגלית קהילתית עם לילך בניה

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from Communi-Talks דיבורי קהילה on Spotify. מהי כלכלה מעגלית קהילתית? האמת שאין ממש מונח כזה בספרות המקצועית. לילך ואנוה חיברו בין שני מונחים - כלכלה קהילתית וכלכלה מעגלית. לילך עוסקת בקידום יזמות קהילתית, בדגש על כלכלה מקומית (עסקית-חברתית).

# data[].attributes.headline
הכלכלה בישראל ( תעשייה, בניין חקלאות ועוד): מה המשמעות של חוסר בעובדים זרים בעקבות המלחמה ?

# data[].attributes.subject
הכלכלה בישראל ( תעשייה, בניין חקלאות ועוד): מה המשמעות של חוסר בעובדים זרים בעקבות המלחמה ?

# data[].attributes.headline
כדאי מאד להקשיב: פתאום כולם רוצים להיות חקלאים

# data[].attributes.subject
כדאי מאד להקשיב: פתאום כולם רוצים להיות חקלאים

# data[].attributes.attachment_link.title
פרק 69 - פתאום כולם רוצים להיות חקלאים - לוטם פרסלר

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from להניע נוער - יניב ויצמן on Spotify. להניע נוער פרק 69 - פתאום כולם רוצים להיות חקלאים - לוטם פרסלר מאז פרוץ המלחמה אנחנו עדים לגל התנדבות אדיר בחקלאות, בין אלפי המתנדבים והמתנדבות גם אחוז גבוה של בני ובנות נוער.

# data[].attributes.headline
אתגר החקלאות: ואיפה תלמידים בכל הסיפור ?

# data[].attributes.subject
אתגר החקלאות: ואיפה תלמידים בכל הסיפור ?

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
הגיע זמן חינוך

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כבר בימים הראשונים אחרי השבעה באוקטובר התבהרה עוצמת הצורך בחזית החקלאות. צוותי חינוך רבים הבינו את גודל האירוע והחלו להוציא תלמידות ותלמידים להתנדב. תלמידי תיכונים רבים בארץ מוצאים עצמם בתקופה הזו עובדים לראשונה בחייהם בשדה או בחממה חקלאית, התנסות שכנראה רבים ורבות מהם לא היו חווים בחייהם אלמלא המציאות הנוראה שנקלענו אליה.

"אני מוציא את התלמידים לעבודות חקלאיות, אבל למערכת יש נשימה קצרה מדי. עזרה חקלאית אמיתית היא תהליך מתמשך ולא לבוא פעם אחת להצטלם וגם לעבוד קצת," אומר גיסי, צפריר מינצר, מחנך ומורה ותיק לגיאוגרפיה ושל"ח בתיכון עמקים תבור, שיוצא לעבודה עם התלמידים באופן קבוע.

ואכן, נדרשת פדגוגיה לעשייה החינוכית המיוחדת הזו - עבודת התנדבות בחקלאות. בבסיס הפדגוגיה עומד ניסוח המטרות החינוכיות המגוונות שלי כמורה, ניסוח שמאפשר להתייחס לפעילות כלמידה משמעותית בכל מובן, ברמת הקבוצה והפרט.

עזרה חקלאית אמיתית היא תהליך מתמשך - תלמידי בית הספר עמקים תבור עובדים בשדה במושב פרזון.
איך לקדם את המטרות החינוכיות במקביל לעבודה ממשית? בניסיון לחלץ ידע מופלא שהצטבר ועשוי לאפשר תרומה דו-כיוונית ללמידה משמעותית, כמו גם ערך ממשי לחקלאים הישראלים בעת משבר, התבוננו, חקלאים ואנשי חינוך מהמשפחה, בצירים החקלאיים והפדגוגיים גם יחד ויצרנו לשימושכן.ם מפת דרכים.

התאמת עבודות חקלאיות לקבוצות תלמידי תיכון על פי צורות פעולה

הרבה יותר מתגמל למלא מיכל עם אשכוליות מאשר מיכל עם זיתים - תלמידי בית הספר עמקים תבור במסיק זיתים ביבניאל.
התאמת עבודות חקלאיות לתלמידי תיכון על-פי מיומנויות רגשיות-חברתיות

לצד אלה, חשוב להדגיש שעבור תלמידי תיכון, ילדי דור ה-Z, אשר ברובם מתקשים להחזיק עבודה פיזית ממושכת (יותר משעתיים הופך לאתגר), כדאי לכוון לעבודה שקראנו לה 'עבודה מתגמלת'. עבודה מתגמלת במובן הרגשי היא כזו "שבה אפשר לראות בבירור את ההספק," הגדירה דודתי, גילה רז, לשעבר מורה ומפתחת תוכניות למידה במדעים. או כפי שהגדיר צפריר: "משהו שהתוצאות הן בולטות ומיידיות. למשל, הרבה יותר מתגמל למלא מיכל עם אשכוליות מאשר מיכל עם זיתים, כי למלא מיכל זיתים לוקח הרבה זמן. אני חושב שלתלמידים יותר קל לעבוד כאשר התוצאה הנראית לעין מגיעה מהר יותר."

תפקיד הצוות החינוכי טרום ההתנדבות החקלאית, במהלכה ואחריה

טרום ההתנדבות בעבודה חקלאית

"ההכנה בבית הספר ותיאום הציפיות - יכולים להיות מכריעים," משתפת גפן רוזנבוים, אשת חינוך בדרור ישראל, שעבדה בעצמה וגם הדריכה קבוצות נוער בעבודה חקלאית בקיבוץ רביד:

א. חשוב להבין מי החקלאי/ת ומה היכולת שלו/שלה להסביר את ההקשר הרחב של העבודה.

ב. חשוב שהתלמידות והתלמידים יכירו בעצמם את ההקשר ויידעו כמה שיותר מראש מה העבודה הנדרשת. חשוב שלא יגיעו בלי שום דמיון מה יחכה להם.

להתנדב וליהנות אבל לא על חשבון הבטיחות - תלמידי בית הספר עמקים תבור במסיק זיתים.
ג. על המורה המוביל/ה לעשות מול החקלאי.ת תיאום ציפיות אמיתי ככל האפשר בנוגע ליכולות התלמידים, ומול התלמידים ביחס למה יידרש מהם, במטרה ליצור 'שוויון' בין חשיבות העבודה לחשיבות החניכים המתנדבים. "חקלאי לא צריך לקבל מתנדבים אם אין לו משהו טוב או מתאים לעשות," מדגיש יונתן קאצי, רכז תוכניות חינוכיות בחקלאות ב"דרור מטעים חינוכיים".

ברגע שהמתנדב והמתנדבת מבינים את משמעות עבודתם, הם מרגישים משמעותיים בעצמם - תלמידי בית הספר עמקים תבור בקטיף אשכוליות בנהלל.
ד. הכנה טובה יכולה לעסוק גם בהיבטים רגשיים-חברתיים וערכיים. צפריר למשל משתמש ב'תרשים מיקומים אנושיים' ומקיים שיח בכיתה לגבי מי מבין הדמויות ראויה יותר ולמי מביניהן רוצה כל אחד ואחת להידמות כשהוא/היא מתנדבים.

צפריר ותלמידי בית הספר עמקים תבור מעשבים כרם צעיר במושב מרחביה.
ה. באחריות המורה המוביל/ה גם לדאוג לבטיחות ולהבין איך ליצור עבודה בטוחה - להתכונן ולדעת להנחות את החניכים לעבוד בצורה בטיחותית. חשוב להבין שיש פער בין מה שאדם שעובד בשטח ביום-יום יודע לגבי איך לשמור על עצמו, למול הסכנות שעלולות להיות בעבודה של הרבה תלמידים לא מנוסים.

במהלך ההתנדבות בעבודה חקלאית

החקלאי/ת או מישהו מנוסה אחר שמכיר את המשק צריך לתת רקע והסבר לגבי מהות העבודה וערכה הייחודי.

חשוב לדעת לספר את הסיפור נכון. ברגע שהמתנדב והמתנדבת מבינים את משמעות עבודתם, הם מרגישים משמעותיים בעצמם, תחושה שמשליכה על הכול:

"היום בנתיב העשרה היו לא מעט מתנדבים מאזור רמת השרון, ללא שום רקע בחקלאות," שיתף אבא שלי, בני זית. "עסקנו בשיקום חממת פטל למאכל - עבודה שמצריכה סבלנות רבה, לא זבנג וגמרנו... מי שלא מבין מדוע עושים זאת, נשחק במהירות. ניגשתי לחבר'ה שעבדו שם והיה נראה שהם 'עייפים'. הסברתי להם על הגידול וסיפרתי להם מה אירע כאן מאז ה-7.10. שיתפתי אותם שכל פעולה קטנה שהם עושים כאן משמעותית הרבה יותר ממה שאולי נראה להם, כי לכל פעולה יש אדוות ומעגלים על מעגלים. כשרואים שורות שהיו במצב טוטאל-לוס ועכשיו נראות פורחות אז הסיפוק הוא אדיר. רואים זאת גם בעיניים של החקלאים."

"אני חושב שהתפקיד שלהם הוא לחנך, שזה מעבר ללפקח שהם עובדים ולשמור על הבטיחות. לדוגמה, להתמודד עם תלמידים שלוקחים ללא רשות, שוברים, וכך הלאה, ולנצל את ההזדמנות ללמד משהו מעבר לבאו, עבדו, הלכו," הוסיף בן דודי, אורי רז.

כחלק מכך, "חשוב להגדיר את השטח החקלאי אליו יוצאים כמרחב למידה חדש מחוץ לבית הספר..." מחדד יונתן. "המרחב הזה יזמן התמודדות עם פחדים כמו למשל חרקים, קור, בוץ, לכלוך, מאמץ פיזי. הוא יאפשר למידה אקדמית בנושאים כמו בוטניקה, אגרונומיה, ביולוגיה, גיאוגרפיה, מדעים. כמחנכות ומחנכים, התפקיד שלנו כמו תמיד הוא לעזור לתת מילים לתהליכי הלמידה. ההמשגה הזו מחזקת את ההבנה שלא מדובר רק בהפוגה מביה"ס לשם התגייסות לחזית החקלאית, אלא בלמידה משמעותית."

גם הדוגמה האישית והעבודה ביחד עם התלמידות והתלמידים (אם זה אפשרי פיזית עבור המורה) משמעותיות.

כדי ליצור חוויית הצלחה ולחזק את היכולת של הצוות להתעקש ולהדריך את החניכים במקום - חשוב להעמיד ביחד עם החקלאי/ת יעד או משימה ריאליים וברורים. לא בכל עבודה אפשר לייצר יעדים אישיים או קבוצתיים, אבל חשוב כל הזמן לנסות. להגדיר יעד של זוג, חוליה או של כל הקבוצה יחד, למשל - שלושה מיכלי מנגו לכל חוליה, ולאורך יום העבודה לעדכן את היעדים. אם זו עבודה שהתלמידים כבר מכירים, אפשר להציע להם להציב את היעד לעצמם וכך ליצור מוטיבציה פנימית ומעורבות גבוהה יותר.

אחרי ההתנדבות בעבודה חקלאית

חשוב לערוך עיבוד אישי או קבוצתי מיד עם סיום העבודה: להציף את הדברים, לתת מקום לתחושות הפיזיות והרגשיות שעלו כגון זיעה, קושי, ביטחון, יופי, לכלוך, בוץ, גועל, נשימה, משמעות, וגם סביב הקבוצה - שיתוף הפעולה, הסולידריות, החלקים שלא עבדו טוב, התסכול, וכן הלאה. כדאי להוסיף עוד קומה לעיבוד גם יום או יומיים אחרי ההתנדבות. עיבוד טוב הוא בין היתר כזה שיאפשר רפלקציה רגשית-חברתית וייתן לגיטימציה למגוון רגשות וחוויות. אגב, אפשר לקשור בין ההכנה לעיבוד ולחזור לכלי בו השתמשתן.ם בשיעור ההכנה במבט של 'אחרי'.

כדי להרחיב את הידע לצד העבודה על מיומנויות וערכים, לאחר כל התנדבות צפריר מקיים שיעור תוכן המתקשר לעבודה החקלאית וחותם אותו בשאלון לווידוא הלמידה ולקבלת משוב שוטף מהתלמידים. הנה משוב לדוגמה. אפשר להרחיב את ההיבטים האקדמיים בשיתוף פעולה עם מורים למתמטיקה, כימיה ופיזיקה, כמו גם עם מורי מקצועות הומניים שונים, ולהפוך את העבודה החקלאית לשורש שיוליד ענפי למידה מגוונים.

חשוב שנחזיק כולנו את חשיבותה הרבה של קירוב הנוער לחקלאות. גם אם מורכב ומאתגר להגיע לתרומה ישירה משמעותית לחקלאים, התרומה למודעות לצורך החקלאי, לקושי הכרוך בקיום החקלאות ולתדמית שלה היא עצומה.

# data[].attributes.attachment_link.title
הזדמנות חינוכית: פדגוגיית העבודה החקלאית

# data[].attributes.attachment_link.description
הצורך בשיקום החזית החקלאית אחרי אירועי השבעה באוקטובר הוליד יוזמות מבורכות רבות וגם הזדמנות חינוכית: יצירת פדגוגיה סביב העבודה החקלאית, באמצעותה התלמידות והתלמידים יזכו בלמידה משמעותית

# data[].attributes.headline
כיתות הכוננות- פתרון לתחושת הביטחון של האזרחים?

# data[].attributes.subject
כיתות הכוננות- פתרון לתחושת הביטחון של האזרחים?

# data[].attributes.attachment_link.title
מתחילת מלחמת "חרבות ברזל": 600 כיתות כוננות חדשות הוקמו בארץ

# data[].attributes.attachment_link.description
המשרד לביטחון לאומי ומשטרת ישראל הודיעו כי מתחילת מלחמת "חרבות ברזל" הוקמו 600 כיתות כוננות חדשות בישראל

# data[].attributes.headline
לטפל בחוסן זה ג לשר את היכולת "לראות את הטוב"- מעניין! תקשיבו

# data[].attributes.subject
לטפל בחוסן זה ג לשר את היכולת "לראות את הטוב"- מעניין! תקשיבו

# data[].attributes.headline
חם חם מהשטח! בני נוער מפונים משתפים

# data[].attributes.subject
חם חם מהשטח! בני נוער מפונים משתפים

# data[].attributes.attachment_link.title
הדור הזה 1| חייו של נער מפונה עם אדר ביטון

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from הדור הזה on Spotify. .שיחה עם אדר ביטון, נער מפונה ממושב בצפון הארץ. שיחה על פחד, חויות וחלומות

# data[].attributes.headline
חם חם מהשטח - בני נוער מפונים מדברים (2)

# data[].attributes.subject
חם חם מהשטח - בני נוער מפונים מדברים (2)

# data[].attributes.attachment_link.title
הדור הזה 2| החיים בין בית ספר לצבא עם אביה אלחדד

# data[].attributes.headline
ואפרופו הזדמנות: אנרגיה מתחדשת לחבל תקומה

# data[].attributes.subject
ואפרופו הזדמנות: אנרגיה מתחדשת לחבל תקומה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
בנובמבר האחרון פרסם משרד האנרגיה מסמך עקרונות תכנון ארוך טווח לחבל תקומה, עוטף עזה לשעבר, המבוסס על הפיכתו של החבל ליצרן אנרגיות מתחדשות עבור משק החשמל בישראל.
"דרום ירוק": החזון לשיקום הנגב המערבי
קהילת החדשנות באנרגיה של ישראל אנרג׳יקום (EnergyCom), שהוקמה על ידי החברה לאנרגיה מתחדשת אילת־אילות והאיגוד הישראלי לאנרגיה חכמה, התגייסה על מנת להכין מסמך אופרטיבי לתוכנית, אשר אנו מביאים ממצאים מתוכו לראשונה.

הקהילה מונה כ־4,300 חברות וחברים, בכלל זה חברות הזנק, חברות פרטיות וציבוריות, רגולטורים, גופי מימון, מגזר שלישי ועוד. עמוס לסקר, מנהל קהילת EnergyCom ומנכ"ל חברת החשמל לשעבר, מסביר: "הרעיון בהכנת הדוח הוא מינוף חוכמת ההמונים לצורך הכנת מסמך אופרטיבי למימוש מדיניות משרד האנרגיה. המסקנות וההמלצות משקפות למקבלי ההחלטות את הניסיון והתובנות של הסקטור הפרטי".

הדוח כולל המלצות פרטניות רבות לממשלה ויהווה בסיס לדיון מקצועי עם ראשי ענף האנרגיה המתחדשת בכנס אילת־אילות ה־10 לאנרגיה נקייה ומתחדשת שיתקיים בסוף פברואר הקרוב באילת.

הדוח קובע בין היתר כי "אירועי ה־7 באוקטובר הדגישו את החשיבות של רציפות באספקת החשמל כמרכיב חיוני בביטחון. רציפות האספקה מאפשרת הפעלה של אמצעי התראה והגנה, תקשורת עם גורמי סיוע ועוד. בנוסף, חיזוק הביטחון בישובים מהווה תנאי הכרחי (לא מספיק) לעידוד ההתיישבות מחדש בחבל.

"כדי לחזק את הביטחון האנרגטי ביישובי חבל תקומה על הממשלה לעודד ייצור ואגירת אנרגיה מקומיים, קידום יכולת פעולה עצמאית של רשת החשמל המקומית גם במצב של פגיעה ברשת החיצונית הארצית, הקמת תשתית תאורה ומצלמות התראה שיפעלו גם במקרה של ניתוק מהרשת תוך ניצול אנרגיה פוטו־וולטאית והרחבת הטמנת קווי הולכת החשמל".

הדוח מוצא כי לחבל תקומה פוטנציאל עצום ליצור אנרגיה מהשמש, אך הבעיה המשותפת לכל השטחים בדרום הארץ היא המגבלות בהעברת האנרגיה למרכז הארץ.

מחברי הדוח מציעים גישה הפוכה: במקום להביא את האנרגיה למרכז - להביא את הצרכנים למקור הייצור. הכוונה היא לעודד הקמת מפעלים ירוקים עתירי אנרגיה שיקבלו את החשמל ישירות ממתקנים סולאריים, במחירים נמוכים לאור החיסכון בעלויות ההולכה והחלוקה. דוגמה לכך הוא מתקן חוות שרתים, שכ־50% מעלויות התפעול שלו הן הוצאות אנרגיה. דוגמה נוספת היא מתקן לכריית ביטקוין, שמרבית ההשקעה בו היא עלויות חשמל.

אנשי אנרג'יקום קובעים בדוח כי ללא תמריצים משמעותיים מצד הממשלה, הן בכסף והן בהקצאות קרקע נדיבות מצד רשות מקרקעי ישראל, ספק אם יישום התוכנית יתקדם בקצב הרצוי: "תמריצים הם תנאי הכרחי ליישום המדיניות כדי לעודד את השוק הפרטי לקדם הקמת מתקני ייצור ואגירת אנרגיה בחבל תקומה: ערבות מדינה למקרי פגיעה פיזית במתקנים כתוצאה מאיומים ביטחוניים, הפרדה מהרשת הארצית כדי לאפשר ייצור במתח גבוה, תמרוץ כלכלי ליזמים וליישובים על תרומה לחיסכון באנרגיה, הקלות ייעודיות להקצאת משאבי קרקע, הקלות בתחומי תכנון ורישוי ועוד".

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מלחמת חרבות ברזל

# data[].attributes.attachment_link.title
"להקל על חבל תקומה לייצר חשמל סולארי"

# data[].attributes.attachment_link.description
כ־4,300 חברי קהילת החדשנות באנרגיה EnergyCom תרגמו להמלצות מעשיות את תוכנית הממשלה להפוך את עוטף עזה לספק חשמל נקי לכל הארץ, וסבורים כי התוכנית הנוכחית סבוכה וספק אם כדאית

# data[].attributes.headline
קיימות בחירום, שיקום העוטף

# data[].attributes.subject
קיימות בחירום, שיקום העוטף

# data[].attributes.attachment_link.title
קיימות בחירום 3: ביטחון אנרגטי בזמן מלחמה ושיקום העוטף

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from קיימות בעברית on Spotify. בפרק השלישי של הסדרה המיוחדת 'קיימות בחירום', נתמקד בביטחון אנרגטי בזמן מלחמה. נדבר עם יערה בן נחום, רכזת אנרגיות מתחדשות במרכז השל לקיימות, ועם פרופ' ליאור הרמן, חוקר אנרגיה וגיאופוליטיקה במחלקה ליחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית. איך המלחמה משפיעה על החוסן האנרגטי של ישראל?

# data[].attributes.headline
שיקום סביבתי ואקולוגי: עוד הזדמנות

# data[].attributes.subject
שיקום סביבתי ואקולוגי: עוד הזדמנות

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
נחל הבשור אחרי ירידת גשמים, נובמבר 2023 | צילום: עמיר בלבן, החברה להגנת הטבע

בשבת הנוראה של השבעה באוקטובר ספגו רשויות ויישובים רבים בעוטף עזה אבדות קשות בנפש, ובין החללים היו גם ראש מועצת שער הנגב, אופיר ליבשטיין ז"ל, ומתמודדת על ראשות מועצת אשכול, תמר קדם סימן טוב ז"ל.

אופיר, כשהתבקש לתאר את עצמו, אמר: "כל דבר אני רואה פעמיים - פעם אחת בחלום ופעם שנייה כשזה קורה" [7]. אחד מהחלומות הרבים של אופיר היה אכרזה של פארק שקמה כמרחב ביוספרי המוכר על-ידי אונסק"ו. תמר חלמה לשנות את הליכי העבודה של המועצה שלה ולהפוך את תושביה "מלקוחות לשותפים", כאשר לצידם של כל ממלאי התפקידים במועצה יהיה צוות תושבים מלווה שיוכל לאתר ולפתור אתגרים באמצעות חדשנות. גישה זו תואמת את גישת הניהול של המרחבים הביוספריים [8].

ב-19.10.2023 החליטה הממשלה על הקמת מִנהלת לשיקום ולפיתוח חבל 'התקומה' ואוכלוסייתו (החלטה מס' 980 [חכ/6]). המטרה השנייה של המנהלת מתייחסת לנושא הסביבתי: "בינוי, שיקום ופיתוח פיזי וסביבתי של חבל 'התקומה' והיישובים שנפגעו בו". ראש המנהלת, משה אדרי, הדגיש כי כוונת המנהלת היא "לטפל, לשקם ולהפריח את החבל, כדי שיהווה דוגמה למדינות העולם כולו וכדי לעגן את ייחודיות החבל והגדרתו כאזור מיקוד לאומי" [6]. כדי להפוך חבל ארץ זה לדוגמה עולמית יש להתייחס להיבטים סביבתיים של פיתוח מקיים, כגון פינוי מבנים ותשתיות באופן בר-קיימא, שימוש בחומרי בנייה ממערכי מחזור מקומיים כפי שנעשה במרכז הסחר העולמי לאחר אסון התאומים, בנייה ירוקה [1, 3], ייעול השימוש באנרגיה ומעבר למקורות אנרגיה עצמאיים [4], וכל זאת תוך מתן עדיפות לאנרגיה ממקורות מתחדשים במרחבים הבנויים והמופרים. נוסף על כך, יש לשים דגש על המגוון הביולוגי, על ניהול השטחים הפתוחים ושיקומם [5] ועל קידום חקלאות מקיימת, תוך היערכות לאיומים סביבתיים ואקלימיים, כדוגמת שרפות ושיטפונות בשטחים המבונים כמו גם בשטחים הפתוחים.

על החשיבות האקולוגית של האזור ניתן ללמוד מהדוגמה של פארק שקמה. אחת מתוכניות האב הראשונות לשטחים הפתוחים נכתבה עבור מרחב שקמה בכוונה להכניסו לקטגוריה של "מרקמים מוטי שימור" בתמ"א 35. מהלך זה לא צלח [10], אך הוביל לאישור סטטוטורי של תוכנית מתאר מחוזית חלקית 43/14/4 - פארק שקמה (2012). השטחים הפתוחים במרחב הם חלק מזהות הקהילות. בשנת 2014 נשאלו התושבים באזור פארק שקמה על חשיבות השטחים הפתוחים במרחב. יותר מ-60% התנגדו למתן עדיפות לתהליכי פיתוח ובנייה על חשבון השטחים הפתוחים. התושבים הסכימו במידה רבה מאוד שחשיבות השטחים הפתוחים מתבטאת גם בערך הפנימי והתיירותי שלהם. יש צורך בחשיבה מתכללת ובתכנון שמתייחסים לממשקים בין הקהילות לטבע הסובב כך שיאפשרו השגת חוסן נפשי וקהילתי ביחד עם חוסן סביבתי-אקלימי.

להלן מספר פעולות מוצעות שיתרמו להשגת מטרה זו.

הערכת הנזקים לטבע ומיפוי ידע קיים

יש לבצע סקר מקיף לנזקים שנגרמו לשטחים הפתוחים והחקלאיים עקב זוועות השבעה באוקטובר והלחימה המתמשכת, וכן מיפוי מערכתי של הידע הקיים, תפוצת מינים בסכנת הכחדה ואזורים רגישים. במסגרת זו ניתן לבחון נושאים כגון תפוצה מרחבית של להקות כלבי הפרא שחדרו מעזה, מצבורי פסולת גולמית, זיהום מחומרים מסוכנים, אזורים שנשרפו, חדירת מינים פולשים לשטחים פתוחים מופרים מרכבי שטח ומטנקים המגיעים מאזורים אחרים [13], שינויים שנגרמו מפריצת דרכים ומעבודות העפר הרבות שנעשו על-ידי הצבא ושעלולים להשפיע על זרימת נגר וסחף קרקע בחורף הקרוב וכן על תפקוד המסדרונות האקולוגיים. ייתכן כי באזורי הלחימה הפעילות של חיות הבר תושפע באופן משמעותי, ולכן מצב האוכלוסיות שלהן, כדוגמת אוכלוסיית הצבאים צמודת הגדר באזור בארי ובמרחב שקמה, צריך להיבדק.

בניית תוכנית פעולה לשיקום אקולוגי

לאחר סקרי הערכת הנזקים ובהתבסס על סיכום של הידע הנצבר במרחב מסקרים וממחקרים, יש למפות יעדים לשיקום אקולוגי ולבנות תוכנית פעולה. התוכנית תכלול המלצות על אזורים לשימור ולשיקום, תוך שימת דגש על מערכות אקולוגיות שנמצאות בתת-ייצוג במערך שמורות הטבע, כדוגמת מערכות הלס והכורכר [9]. לשיקום האקולוגי יש להציב יעדים מדידים עם ניטור ארוך-טווח בשיתוף הקהילות המקומיות, למשל על-ידי אימוץ גישת DPSIR [12]. בגישה זו ממפים לחצים עקיפים וישירים על המערכת, מעריכים את השפעת הלחצים על המערכת (המצב הנתון), ויוצרים תגובה (כדוגמת פעולות שיקום). בהמשך עוקבים אחר יעילות התגובה ומעריכים את השפעתה על הלחצים, וחוזר חלילה. בהתאמה מקומית של הגישה יוכל התהליך להוביל לתובנות ולהוות מודל לשיקום אקולוגי בכלל הארץ. יש לפעול בדחיפות כדי להבטיח את העמדת המשאבים ושיתופי הפעולה הנדרשים לפעולות שיקום אפקטיבי, למשל על-ידי כינוס של מומחים רב-תחומיים, מנהלי השטח, הרשויות המקומיות, אשכול הנגב המערבי ונציגי הקהילות המקומיות ובניית תהליך מובנה עם בעלי העניין למעקב אחר הביצוע.

מנהלת תקומה תידרש לתמוך ולסייע לשיתופי הפעולה האלה וכן לתמוך במנהלות וביוזמות קיימות (למשל של פארק שקמה, נחל הבשור, אשכול הנגב המערבי ויחידות סביבתיות) כדי להמשיך ולהעצים את פעילותן ותיאום העבודה ביניהן בכלל המרחב בראייה כוללת של קידום ניהול מרחבי בר-קיימא, וככל הניתן על בסיס הגישה של מרחבים ביוספריים.

שיקום ופיתוח היישובים ותשתיות

פיתוח תשתיות ויישובים צריך להעשות באופן שמקטין ככל הניתן את הנזקים לשטחים הפתוחים ולמערכות האקולוגיות, ואף משפר את המצב בשטח. יש לתכנן תשתיות תוך התחשבות ברציפות השטחים הפתוחים ושמירה עליה באמצעות מסדרונות אקולוגיים ופתיחת צווארי בקבוק. יש לבצע בצורה מקיימת את שדרוג הכבישים, דרכי המילוט והדרכים החקלאיות, למזער חסימות שטחים על-ידי גידור ולהגדיל את המשארים הטבעיים בשדות חקלאיים ובערוצי נחלים. יש לטפל בפסולת חקלאית ולהטמין תשתיות חשמל לצורכי בטיחות אספקת החשמל ולמניעת התנגשויות של עופות דורסים ונודדים, בהתאם למחויבות ישראל ל יעדי אמנת המגוון הביולוגי ואמנת המינים הנודדים.

שיקום היישובים והערים בנגב המערבי צריך להתבצע תוך שימת דגש על עקרונות של עירוניות בת-קיימא באופן שמקדם חוסן אקלימי, למשל, על-ידי ניהול נגר חכם, תכנון בתים חסכוניים באנרגיה, ייצור חשמל מקומי, שימוש יעיל במשאב הקרקע בפיתוח היישובים, התחדשות עירונית בערים כמענה לביקוש לדיור, נטיעת מינים מקומיים לאזור, שימור, הקמה ופיתוח של אתרי טבע עירוניים, וכן עידוד תיירות אקולוגית תוך שימת דגש על ממשק מתאים בין מטיילים והשטחים החקלאיים [2].

חיזוק החוסן הקהילתי-אקולוגי

התלכדות קהילתית סביב הגשמת מטרות יכולה להוות מנוף של חוסן. יצירת מארגים של שיתופי פעולה וערבות הדדית יכולה לתרום להשגת מטרות חוסן קהילתי-אקולוגי באמצעות הקמת גינות קהילה אקולוגיות טיפוליות, אימוץ אתרים וקטעי שבילים ושיקום אתרי טבע. אמצעים נוספים יכולים להיות ניטור אזרחי של המגוון הביולוגי, וכן המחשת הקשר לשטחים הפתוחים דרך ביטוי באומנות, כדוגמת פרויקט "זיכרון עוטף". השותפות יכולה להתבטא גם בקבלת החלטות וגם ביישום שלהן. באופן הזה, העשייה הקהילתית-סביבתית תהיה נדבך מרכזי של התרבות הקהילתית המתחדשת. דבר זה יתרום לחוסן הקהילתי בהיבט ההשתרשות והעצמת תחושת השייכות של חברי הקהילות אל סביבת מגוריהם. בהיבט החינוכי קיימות תוכניות חינוכיות באזור הנגב המערבי שנעזרות גם בטבע ובשטחים הפתוחים הסובבים כמרחבים תומכים להעצמה ולראייה מערכתית. שדרוג והתאמות לתוכניות קיימות יכולים להיעשות בדגש על בניית חוסן קהילתי-אקולוגי תוך טיפול בטראומה.

יצירת שותפות עם הציבור והקהילות כעיקרון מנחה

שקיפות ומעורבות הציבור ובעלי עניין צריכות להיות מיושמות באופן מיטבי תוך שותפות ציבור אמיתית וניהול מתכלל. שיתוף תושבים ומומחים בצורה משמעותית באיסוף ידע, בתכנון ובניהול משותף צריכים לבוא לביטוי גם בצוותי העבודה של מנהלת תקומה ובוועדות התכנון, וליצור מנגנונים חדשים למעורבות הציבור והמומחים בהתאם לרגישות המצב בשטח. לאחר הקורונה הכינו ממשלות, כגון ממשלת ניו זילנד, תוכניות שאפתניות מלאות תקווה של "לבנות מחדש טוב יותר", אך כאשר הגיע שלב היישום והביצוע, למשל בפיתוח תשתיות, חלק מהעקרונות, השאפתנות והחדשנות נזנחו לטובת ביצוע פעולות במודל מצומצם של 'עסקים כרגיל'. לדוגמה, הליכי קבלת ההחלטות לא נהיו חדשניים, שקופים או שיתופיים יותר, והיוו בעצמם חסם להשגת המטרות, למשל בהליכי הגדרת הקריטריונים למימון פרויקטים של תשתיות וסינון ראשוני של הפרויקטים שהגיעו למקבלי ההחלטות. ברוב המקרים, המימון הועבר לפרויקטים שכבר תוכננו בעבר בלא התייחסות למצב שהשתנה, והיו מוכנים להתחיל בכל מקרה בהינתן תקציב, וזאת על חשבון פרויקטים חדשניים עם ראייה מתכללת יותר [14, 15].

בשיקום אזור הנגב המערבי ניתן וכדאי ליישם אחרת. המרחב הזה כפרי וחקלאי. זהו אופיו, זהו נוף ילדותם של בני המקום, וזו גם הסיבה המרכזית לכך שאנשים באים לטייל בו ואף להקים בו את ביתם. כל הסתכלות קדימה על המרחב הזה ועל הפיתוח שלו חייבת לשים זאת כנר לרגליה ולהתייחס לשטחים הפתוחים ולאופי המרחב כעוגן לחשיבה העתידית. אנחנו קוראים למנהלת תקומה ולכל הגופים האמונים על הנגב המערבי לשים דגש על פיתוח תוך שיקום אקולוגי ושמירה על המערכות האקולוגיות המקומיות בשיתוף התושבים. דבר זה יסייע לחיזוק הקהילות והחוסן הנפשי שהתערער כל כך, ויעזור לתושבי האזור, שאיבדו כל כך הרבה, לחזור לסביבת החיים שהם בחרו וכל כך אוהבים. כמו כן, הדבר יאפשר לתהליך שיקום השטח להיות חלק מתהליך השיקום הקהילתי. פעולה באופן זה אף תהווה דרך ראויה להגשמת חזונם של אופיר ותמר זכרם לברכה. לו היו בחיים, הייתה להם, ולרבים שכבר אינם, הזדמנות להמשיך בעשייה למען החברה והסביבה, להיטיב את רווחת החיים של תושבי הנגב המערבי ולהביא לצמיחה, לפריחה ולשגשוג, תרתי משמע [11].

# data[].attributes.attachment_link.title
תקומה של הנגב המערבי דרך שיקום סביבתי ואקולוגי באמצעות ניהול משתף ומתכלל - אקולוגיה וסביבה

# data[].attributes.attachment_link.description
בשבת הנוראה של השבעה באוקטובר ספגו רשויות ויישובים רבים בעוטף עזה אבדות קשות בנפש, ובין החללים היו גם ראש מועצת שער הנגב, אופיר ליבשטיין ז"ל, ומתמודדת על ראשות מועצת אשכול, תמר קדם סימן טוב ז"ל. אופיר, כשהתבקש לתאר את עצמו, אמר: "כל דבר אני רואה פעמיים - פעם אחת בחלום ופעם שנייה כשזה קורה" [7].

# data[].attributes.headline
מנהלת תקומה ומשימת שיקום העוטף- חובה לקרוא !

# data[].attributes.subject
מנהלת תקומה ומשימת שיקום העוטף- חובה לקרוא !

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
יישובי עוטף עזה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מפוני עוטף עזה

# data[].attributes.attachment_link.title
איך משקמים את עוטף עזה: המשימה, המספרים והאנשים של מנהלת תקומה | ישראל היום

# data[].attributes.attachment_link.description
כבישים חדשים ייסללו, קאנטרי ומרכזי בילוי ייפתחו, מכללת ספיר תורחב, ושלוחה חדשה של מכון וינגייט צפויה לקום באזור * מנהלת תקומה, שהוקמה מיד אחרי 7 באוקטובר כמענה לתושבים, קיבלה 18 מיליארד שקלים לעבודה * מתוכם יוקצו השנה יותר מ-140 מיליון שקלים לחינוך ו-600 מיליון שקלים לפתרונות דיור

# data[].attributes.headline
חמ"ל אזרחי ובני-נוער: מחכים ליוזמות של בני-נוער !

# data[].attributes.subject
חמ"ל אזרחי ובני-נוער: מחכים ליוזמות של בני-נוער !

# data[].attributes.attachment_link.title
השבוע אנו שמחים לבשר על פיצול הפעילות שלנו לשתי עמותות לצד הפעילות של החמל האזרחי שנמשכת בשיא התנופה, הולך ומתבהר הצורך להשמיע את קולנו באופן חד וברור. לכן, כדי שנוכל מצד אחד להמשיך בתנופת העשייה של החמל האזרחי, ומצד שני - להילחם על פניה ועתידה של המדינה, פיצלנו את הפעילות לשתי עמותות: הראשונה - "אחים ואחיות לישראל - חמ"ל אזרחי": תמשיך בפעילותה החשובה ותתרכז בסיוע ותרומה למדינה ולחברה בישראל ובכל הנדרש לצורך איחוי, פיוס, שיקום, בנייה וצמיחה. השנייה - "אחים ואחיות לנשק - למען הדמוקרטיה": תמשיך לשאת את הדגל הדמוקרטי, להוביל, לקדם, לפתח ולממש את חזון מדינת ישראל כמדינה מאוחדת, יהודית ודמוקרטית. מתנדבים.ות, עכשיו יותר מתמיד אנו זקוקים לעזרתכם כדי שהפעילות החשובה של החמל האזרחי תגיע לכל מי שיכול ליהנות ממנה או לתת כתף. כל הפרטים למטה.

# data[].attributes.attachment_link.description
חמל החינוך לא מפסיק להפתיע עם פרויקטים חדשים לבני הנוער, והפעם מדובר על פודקאסט שכדאי לכם להכיר! גלעד שמילוביץ, מיוזמי הפרויקט מספר: "תוך כדי דיאלוג שקיימנו עם היחידה להוראה מתוקשבת באוניברסיטת חיפה, חיפשנו פתרון טכנולוגי שיאפשר להרחיב את הביטוי של בני הנוער, אפשרות לספר על החיים שלהם במלונות ולשתף ברגשות וחוויות, ומשם נולד הרעיון להקליט פודקאסט".

# data[].attributes.headline
מקשיבים לדור הזה ! מנהיגות בחיי היומיום

# data[].attributes.subject
מקשיבים לדור הזה ! מנהיגות בחיי היומיום

# data[].attributes.attachment_link.title
הדור הזה 4| מנהיגות בחיי היומיום עם ליל מורנו

# data[].attributes.attachment_link.description
פודקסאט ראיונות של בני נוער על החיים עצמם ועל כל מה שמעניין אותםבהנחיית אביטל גלעדי