# data[].attributes.headline
Have your 3D Prints started to suck? Watch this!

# data[].attributes.subject
Have your 3D Prints started to suck? Watch this!

# data[].attributes.attachment_link.title
Have your 3D Prints started to suck? Watch this!

# data[].attributes.headline
Käy peremmälle hoiva- ja hoitoalan kohteisiin helmikuussa!

# data[].attributes.subject
Käy peremmälle hoiva- ja hoitoalan kohteisiin helmikuussa!

# data[].attributes.headline
Lämmintä vettä on vaarallista käyttää sähkökatkon aikana kaukolämpökodeissa, voi olla jopa sata-asteista

# data[].attributes.subject
Lämmintä vettä on vaarallista käyttää sähkökatkon aikana kaukolämpökodeissa, voi olla jopa sata-asteista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tampereen sähkölaitos varoittaa, että kuuma vesi on riski myös hanoille ja putkille.

Lämmintä vettä on vaarallista käyttää sähkökatkon aikana kaukolämpökiinteistöissä. Kuvituskuva. Kuva: Henrietta Hassinen / Yle

Lämpimän veden käyttöön sisältyy todellisia riskejä sähkökatkon aikana, jos talossa on kaukolämpö.

Tampereen sähkölaitos varoittaa asiasta keskiviikkona. Tulevana talvena on varauduttu sähköpulasta johtuviin suunniteltuihin sähkökatkoihin.

Niitä voi olla myös alueilla, joissa on kaukolämpöverkosto, eli tyypillisesti keskusta-alueilla.

Asiasta varoittaa tiedotteessa Tampereen sähkölaitoksen energiayksikön johtaja Paavo Knaapi.

Hanasta voi tulla polttavaa vettä

Ensimmäinen ja vakava syy riskiin on kaukolämpöveden kuumuus. Kovimmilla pakkasilla rakennukseen tuleva kaukolämpövesi on 110-115-asteista. Lokakuussa se on noin 80-asteista, kesällä 70-asteista.

Sähkökatko vaikuttaa asuntojen keskuslämmityksen säätölaitteeseen ja kiertovesipumppu pysähtyy.

Normaalitilanteessa säätölaite avaa ja sulkee venttiiliä kulutuksen mukaan niin, että käyttövesi talon runkovesijohdossa pysyy 58-asteisena. Sähkökatkon alkaessa venttiili pysähtyy siihen asentoon, missä se sattui olemaan katkon alkaessa.

Hanasta tuleva lämmin vesi voi olla siksi erittäin kuumaa.

Säätölaite ei toimi

Veden lämpötila voi olla aluksi normaali, mutta muuttua kuumaksi. Tämä siksi, että uutta lämmintä käyttövettä muodostuu lämmönvaihtimessa sitä mukaa kun vettä juoksutetaan hanoista. Tämän veden lämpötilaa ei voi tietää, kun säätölaite ei toimi.

- Pysähtyneen venttiilin asennosta riippuen vesi on joko kylmää, kuumaa tai jotakin siltä väliltä. Pahimmillaan suihkun tai keittiön hanasta tuleva lämmin vesi voi olla jopa 100-asteista, Knaapi sanoo tiedotteessa.

Jos lämmin käyttövesi kuumenee liikaa, termostaattihanat eivät ehkä pysty sekoittamaan kylmää ja lämmintä vettä oikeassa suhteessa. Vipuhanasta voi ottaa vettä, mutta vain siten, että hana avataan vivun ollessa äärioikealle käännettynä eli tulee pelkkää kylmää vettä.

Putket ja hanat eivät välttämättä kestä

Kuuma vesi tuo haasteita myös käyttövesiputkistoille ja hanoille. Putkistot on yleensä rakennettu kestämään jatkuvaa kulutusta 70-80-asteisella vedellä ja hetkellistä kulutusta 90−95-asteisella vedellä. Tästäkin syystä on tärkeää, että kuumaa käyttövettä ei päästetä putkistoihin sähkökatkon aikana.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lämmintä vettä on vaarallista käyttää sähkökatkon aikana kaukolämpökodeissa, voi olla jopa sata-asteista

# data[].attributes.attachment_link.description
Tampereen sähkölaitos varoittaa, että kuuma vesi on riski myös hanoille ja putkille. Lämpimän veden käyttöön sisältyy todellisia riskejä sähkökatkon aikana, jos talossa on kaukolämpö. Tampereen sähkölaitos varoittaa asiasta keskiviikkona. Tulevana talvena on varauduttu sähköpulasta johtuviin suunniteltuihin sähkökatkoihin. Niitä voi olla myös alueilla, joissa on kaukolämpöverkosto, eli tyypillisesti keskusta-alueilla.

# data[].attributes.headline
Kesätyörekrytapahtuma nuorille Voimalassa 15.2. klo 13-16

# data[].attributes.subject
Kesätyörekrytapahtuma nuorille Voimalassa 15.2. klo 13-16

# data[].attributes.body
Voimalassa tavattavissa ainakin seuraavat työnantajat:

Bolt.Works-henkilöstöpalvelu

Eezy Henkilöstöpalvelut

VPS Henkilöstöpalvelu

Shell HelmiSimpukka Salo Halikko

Salon 4H-yhdistys

StaffPoint

Taukopaikka Lahnajärvi

Huhtihovi Oy

Lisäksi tapahtumassa voi kysyä kaupungin kesätöistä ja kesätyösetelistä tai poiketa CV-kuvaukseen.

# data[].attributes.headline
Töihin Saloon Rekrytapahtuma 31.1. klo 12-15, IoT Campuksen Merikaaressa.

# data[].attributes.subject
Töihin Saloon Rekrytapahtuma 31.1. klo 12-15, IoT Campuksen Merikaaressa.

# data[].attributes.body
Voi osallistua toimintapäivän aikana omatoimisesti. Ohjaaja(t) ehkä myös menossa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Töihin Saloon 31.1.2023  Rekrytapahtuman hakijaesite 

# data[].attributes.headline
Quality of sleep matters for your health, not just the duration - new study

# data[].attributes.subject
Quality of sleep matters for your health, not just the duration - new study

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Good sleep quality is associated with a stage of sleep known as 'slow-wave sleep'. Image: Unsplash/Lux Graves

Professor, Applied Physiology, Liverpool John Moores University

Stay up to date:

Health and Healthcare

Follow

Basic training is an ideal time to study the effects of restricted sleeping on health. Image: Unsplash/Kinga Cichewicz

Discover

What is the World Economic Forum doing about mental health?

Show more

License and Republishing

World Economic Forum articles may be republished in accordance with the Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International Public License, and in accordance with our Terms of Use.

The views expressed in this article are those of the author alone and not the World Economic Forum.

Global Agenda

The Agenda Weekly

A weekly update of the most important issues driving the global agenda

Subscribe

You can unsubscribe at any time using the link in our emails. For more details, review our privacy policy.

More on Health and Healthcare

See all

# data[].attributes.attachment_link.title
Quality of sleep matters for your health, not just the duration - new study

# data[].attributes.attachment_link.description
Good sleep quality is associated with a stage of sleep known as 'slow-wave sleep'. Image: Unsplash/Lux Graves Professor, Applied Physiology, Liverpool John Moores University Stay up to date: Health and Healthcare Follow Basic training is an ideal time to study the effects of restricted sleeping on health.

# data[].attributes.attachment_caption
Chris Bailey, the author of Hyperfocus: How to Manage Your Attention in a World of Distraction, explains.

# data[].attributes.headline
How to focus on one single goddamn thing

# data[].attributes.subject
How to focus on one single goddamn thing

# data[].attributes.attachment_link.title
Why being constantly distracted is making you miserable and how to fix it

# data[].attributes.attachment_link.description
Chris Bailey, the author of Hyperfocus: How to Manage Your Attention in a World of Distraction, explains.

# data[].attributes.body
1.12.2022 alkaen pysäköintiin tarvitaan lupa ja alueelle tulee pysäkoinnin valvonta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Etusivu

2. Ajankohtaista

3. Toukokuusta alkaen löydät valtakunnalliset TE-palvelut Työmarkkinatorilta

Työmarkkinatorin käyttö laajentuu toukokuun alussa ja se korvaa valtakunnallisen te-palvelut.fi-sivuston.

Työmarkkinatorilta löydät työelämään liittyvää tietoa, palveluita ja avoimia työpaikkoja. Voit hoitaa työnhakuun, työttömyysturvaan ja työllisyyspalveluihin sekä työnantajan palveluihin liittyvän asioinnin edelleen Oma asiointi -verkkopalvelussa, jonne pääset helposti Työmarkkinatorin kautta. TE-toimistojen paikalliset sivut säilyvät, ja löydät sieltä alueellista tietoa.

Työmarkkinatori tarjoaa jo nyt käyttäjilleen monia palveluja. Kun kirjaudut Työmarkkinatorille, voit täyttää työnhakuprofiilin ja saada suosituksia juuri sinun osaamiseesi sopivista työpaikoista. Työnantajana voit ilmoittaa avoimesta työpaikasta tai selata työnhakijoiden julkaisemia työnhakuprofiileja.

Työmarkkinatori on osa TE-palvelujen uudistusta, jonka tavoitteena on tarjota työnhakijoille ja työnantajille nykyistä paremmat digitaaliset palvelut.
Lue lisää uudistuksesta

# data[].attributes.attachment_link.description
Etusivu Ajankohtaista Toukokuusta alkaen löydät valtakunnalliset TE-palvelut Työmarkkinatorilta Työmarkkinatorin käyttö laajentuu toukokuun alussa ja se korvaa valtakunnallisen te-palvelut.fi-sivuston. Työmarkkinatorilta löydät työelämään liittyvää tietoa, palveluita ja avoimia työpaikkoja. Voit hoitaa työnhakuun, työttömyysturvaan ja työllisyyspalveluihin sekä työnantajan palveluihin liittyvän asioinnin edelleen Oma asiointi -verkkopalvelussa, jonne pääset helposti Työmarkkinatorin kautta.

# data[].attributes.headline
Työnhakijan asiointi muuttuu toukokuusta 2022 alkaen

# data[].attributes.subject
Työnhakijan asiointi muuttuu toukokuusta 2022 alkaen

# data[].attributes.body
2.5. päivitetty linkki!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Työnhakijan asiointi muuttuu toukokuun alusta alkaen. Uusi asiakaspalvelumalli tuo mukanaan henkilökohtaiset, tavoitteelliset, säännölliset kohtaamiset ja tiiviin tukiprosessin heti työnhaun alussa.

Uusi asiakaspalvelumalli otetaan käyttöön toukokuusta alkaen samanaikaisesti kaikissa TE-toimistoissa ja työllisyyden kuntakokeiluun kuuluvissa kunnissa.

Tasavallan presidentin vahvistaman lain muutokset astuvat voimaan 2.5.2022.

Enemmän tukea työnhakuun

Uudessa mallissa työnhakijana pääset nopeammin keskustelemaan työllistymiseesi liittyvistä asioista TE-toimiston tai kuntakokeiluun kuuluvan kunnan asiantuntijan kanssa. Ensimmäisen kerran jälkeen tapaamisia järjestetään aiempaa tiiviimmin ja yksilöllisemmin omaan tilanteeseesi mukaan.

Osa tapaamisista järjestetään kasvokkain tai paikan päällä TE-toimistossa tai etäyhteydellä tai kunnan tiloissa. Tavoitteena on, että saisit riittävästi tarvitsemaasi tukea työnhakuun. Oma vastuuasiantuntijasi neuvoo työnhaussa ja tarjoaa sopivia tukipalveluja sekä miettii kanssasi kanssa sopivia reittejä kohti työllistymistäsi.

Uusi työnhakuvelvollisuus tuo lisää omatoimisuutta työnhakuun

Työttömyysetuuden saamiseksi sinun on jatkossakin haettava työtä. Uutta on se, että sinun on haettava tilanteestasi riippuen 0-4 työpaikkaa kuukaudessa ja saat itse valita haettavat työpaikat. Työnhakuvelvoitteen täyttäminen korvaa osittain TE-toimiston tai kunnan tekemät työtarjoukset.

Tällä hetkellä velvollisuus hakea kokoaikatyötä tarkoittaa sekä omatoimista työnhakua että hakemista kaikkiin TE-toimiston tai kunnan osoittamiin työpaikkoihin riippumatta siitä, kuinka aktiivinen asiakas on itse työnhaussa.

Karenssit lievenevät

Uuden mallin periaatteiden mukaan karenssit eli korvauksettomat määräajat lievenevät huomattavasti. Mallissa otetaan myös käyttöön muistutukset työnhakijalle, joiden avulla asiakkaan on helpompi noudattaa työnhakijan velvollisuuksia.

Toukokuussa asiakkaan palvelukanavissa muutoksia

Toukokuussa tapahtuu myös asiakkaan palvelukanavissa muutoksia. Työmarkkinatori.fi:n käyttö laajentuu ja se tulee korvaamaan valtakunnallisen te-palvelut.fi -sivuston.

Lue lisää

The services of unemployed jobseeker will change from May 2022. From May onwards, the new customer service model will be introduced simultaneously in all TE offices and municipalities included in the local government pilots. As a result of the change, jobseekers will be offered a more individual and personalised service. This affects the customer's everyday life in several ways: face-to-face meetings with their own responsible officer increase and are arranged more frequently than before. In addition, the jobseeker's job search obligation and the consequences are reduced.

Changes will also take place in the customer's service channels in May. Työmarkkinatori.fi use of the website will expand and will replace the te-palvelut.fi website.

More support for jobseekers

In the new model, the customer who started looking for a job will be able to discuss matters related to their employment more quickly with the TE Office or an expert in a local government. After the opening, meetings are arranged more closely than in the past and more individually in connection with the person's own situation.

Some meetings are arranged face-to-face at the TE Office or in the municipal premises. The goal of the encounters is to give the customer enough support they need. The customer's own responsible expert advises on job search and provides suitable support services and thinks about the most suitable routes towards employment with the customer.

New job search obligation brings more self-help to job search

Jobseekers are subject to a job search obligation, which means that they must apply for between 0 and 4 jobs per month, depending on their situation. The minimum number of places applied for (0-4) is set individually for each jobseeker and they can choose the jobs to be applied for themselves. Fulfilling the job search obligation partially replaces job offers made by the TE Office or the municipality.

Now, the obligation to apply for full-time employment means both self-employment and applying for all jobs assigned by the TE Office or the municipality, regardless of how active the customer is in applying for a job.

Mandatory waiting period is reduced

According to the principles of the new model, mandatory waiting periods i.e., the non-remunerated periods, will be considerably reduced. The model also introduces reminders for jobseekers to make it easier for the customer to comply with the jobseeker's responsibilities.

Customers will be instructed on future changes to the service even more carefully before the model is introduced.

Read more

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusi asiakaspalvelumalli tuo mukanaan henkilökohtaiset, tavoitteelliset, säännölliset kohtaamiset ja tiiviin tukiprosessin heti työnhaun alussa.

# data[].attributes.body
Vilpas kaipaisi ottelutapahtuman järjestelyihin 2-3 vapaaehtoista, joiden ensisijaisena tehtävänä olisi laittaa ottelua varten laitamainoksia, tuoleja yms. ja purkaa ne ottelun jälkeen.

Palkkiona on kausilippu.

Erityisesti arvostetaan perusjärkeä ja sitoutumista, homma sinällään on melko yksinkertainen ja sijoittuu ajaltaan noin pari tuntia ennen matsia ja tunti matsin jälkeen.

Ilmoittakaa kiinnostuksenne ohjaajille.

# data[].attributes.body
26.1. klo 13-14
Paikka: Voimala/Hilkansali

Tervetuloa kuulemaan vastauksia lomautettuja koskeviin kysymyksiin:
– Mitä palveluita voin saada?
– Miten osaamista voi kehittää lomautuksen aikana?
– Mitä jos lomautus jatkuu?
– Milloin tulee työnhakuvelvoite?

Tilaisuuteen on vapaa pääsy ja osallistujille on kahvitarjoilu.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa kuulemaan vastauksia lomautettuja koskeviin kysymyksiin: -Mitä palveluita voin saada? -Miten osaamista voi kehittää lomautuksen aikana? -Mitä jos lomautus jatkuu? -Milloin tulee...

# data[].attributes.body
Panostusmahdollisuudet ja pelin kulku

Blindit (sokkopanokset): Ensimmäiseksi kahden suoraan jakajan merkin vasemmalla puolella olevan pelaajan on asetettava blindi ennen korttien jakamista. Heti jakajan merkin vasemmalla puolella oleva pelaaja asettaa pienen blindin (panoksen). Ns. pikkublindin (pieni sokkopanos) vasemmalla puolella oleva pelaaja asettaa ison blindin (iso sokkopanos).

Taskukortit: Blindien asettamisen jälkeen jaetaan ensimmäiset kortit. Jokaiselle pelaajalle jaetaan neljä korttia kuvapuoli alaspäin. Näitä kortteja kutsutaan taskukorteiksi.

Panostuskierros 1: Panostaminen alkaa heti ison blindin vasemmalla puolella olevasta pelaajasta ja jatkuu myötäpäivään pöydän ympäri. Pelaajat voivat luovuttaa, sököttää, maksaa (katsoa) tai korottaa. Panostamisen säännöt selitetään alla tarkemmin.

Floppi: Seuraavaksi pöydän keskelle jaetaan kolme yhteistä korttia kuvapuoli ylöspäin. Tätä vaihetta pelissä kutsutaan myös nimellä flop. Yhteisiä kortteja voivat käyttää kaikki pelaajat parhaan mahdollisen käden muodostamiseksi (Omahassa näistä korteista käytetään aina kolme korttia).

Panostuskierros 2: Seuraavaksi vuorossa on toinen panostuskierros, joka on täysin samanlainen kuin ensimmäinen panostuskierros.

Turn: Toisen panostuskierroksen jälkeen pöydän keskelle jaetaan neljäs yhteinen kortti kuvapuoli ylöspäin. Kortti tunnetaan myös nimellä Turn. Sitä seuraa kolmas panostuskierros.

Panostuskierros 3: Tämä panostuskierros vastaa ensimmäistä ja toista panostuskierrosta.

River: Lopuksi jaetaan viides ja viimeinen yhteinen kortti. Korttia kutsutaan nimellä River, ja sitä seuraa neljäs ja viimeinen panostuskierros.

Panostuskierros 4: Viimeisellä panostuskierroksella toimitaan täsmälleen samoin kuin kolmannella panostuskierroksella.

Näyttö (eng. showdown): Viimeisen panostuskierroksen jälkeen katsotaan, kenellä on paras viiden kortin pokerikäsi. Parhaan mahdollisen pokerikäden muodostamisessa saa käyttää mitä tahansa kahden oman taskukortin ja kolmen yhteisen kortin yhdistelmää (pelaajan on aina käytettävä kaksi omista taskukorteistaan). Pelaaja, jolla on paras viiden kortin pokerikäsi, voittaa potin. Jos kahdella tai useammalla pelaajalla on voittokäsi, potti jaetaan kaikkien näyttöön osallistuvien pelaajien kesken (huom. tarkemmat tiedot tasapelisäännöistä).

Aloita alusta: Kun käsi on pelattu ja voittaja on saanut potin, jakajan merkkiä siirretään seuraavana vasemmalla olevalle pelaajalle, ja seuraava käsi alkaa.

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Pokeripelikäsien paremmuusjärjestys

Voittokäsi ratkaistaan katsomalla, kenellä on paras korttiyhdistelmä. Voittokädessä voidaan käyttää mitä tahansa kahta omaa korttia (ei enempää eikä vähempää kuin kaksi) ja kolmea yhteistä korttia. Yhdistelmät on lueteltu seuraavassa vahvimmasta heikoimpaan käteen. Jokaisesta yhdistelmästä annetaan esimerkki, jossa maat on merkitty kirjaimilla C (risti), D (ruutu), H (hertta) ja S (pata). Kuvakortit on merkitty kirjaimilla J (jätkä), Q (kuningatar), K (kuningas) ja A (ässä). Ässä voi olla suorassa arvoltaan joko 1 tai 14, ässä voi tästä syystä olla mukana niin A, 2, 3, 4, 5 tai 10, J, Q, K, A –käsissä, muissa tapauksissa (neloset, täyskäsi, kolmoset, kaksi paria, pari ja suurin kortti) ässä on aina korkein mahdollinen kortti, eli ässäpari voittaa kuningasparin.

Kuningasvärisuora
Värisuora kympistä ässään (kaikki viisi korttia ovat samaa maata).
Esimerkki: 10d Jd Qd Kd Ad

Värisuora
Suora, jossa kaikki viisi korttia ovat samaa maata.
Esimerkki: 5h, 6h, 7h, 8h, 9h

Neloset
Neljä samanarvoista korttia.
Esimerkki: 7c, 7d, 7h, 7s

Täyskäsi
Kolme samanarvoista korttia ja toiset kaksi samanarvoista korttia. Jos usealla pelaajalla on täyskäsi, voittaja on pelaaja, jonka täyskäden kolme samanarvoista korttia ovat suurimmat.
Esimerkki: 4h, 4c, 4s, Jd, Js

Väri
Viisi korttia samasta maasta. Jos usealla pelaajalla on väri, voittaja on pelaaja, jonka värissä on arvoltaan suurin kortti.
Esimerkki: 10h, 2h, Jh, 4h, Ah

Suora
Viisi numeroarvoltaan peräkkäistä korttia. Jos usealla pelaajalla on suora, voittaja on pelaaja, jonka suorassa on arvoltaan suurin kortti. Ässää voidaan käyttää joko suurena tai pienenä (mutta ei molempina samassa kädessä).
Esimerkki: 6, 7, 8, 9, 10 - maalla ei ole väliä.

Kolmoset
Kolme samanarvoista korttia.
Esimerkki: 7h, 7d, 7s.

Kaksi paria
Kaksi samanarvoista korttia ja toiset kaksi samanarvoista korttia. Jos usealla pelaajalla on kaksi paria, arvoltaan suurin pari ratkaisee voittajan. Jos usealla pelaajalla on samanarvoiset kaksi paria, voittaja on pelaaja, jonka kädessä on suurin parien ulkopuolinen kortti.
Esimerkki: 9d, 9s, Qc ja Qd on parempi kuin 10h, 10d, Jc ja Jd

Pari
Kaksi samanarvoista korttia. Jos usealla pelaajalla on pari, suurin pari voittaa. Jos usealla pelaajalla on samanarvoinen pari, voittaja on pelaaja, jonka kädessä on suurin parin ulkopuolinen kortti.
Esimerkki: 8c, 8d, As, 3c ja 2h on parempi kuin 8h, 8s, Kd, Qh ja Jc, koska ässä on suurin kortti.

Suurin kortti (hai)
Jos pelaajilla ei ole mitään edellä mainituista yhdistelmistä, voittaja on pelaaja, jonka kädessä on suurin kortti.

# data[].attributes.headline
Roboteilla saisi lisää hyvinvointia hoitajille ja vanhuksille, sanovat asiantuntijat

# data[].attributes.subject
Roboteilla saisi lisää hyvinvointia hoitajille ja vanhuksille, sanovat asiantuntijat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hoitotyössä voisi hyödyntää robotiikkaa nykyistä enemmän. Kehittäjille pitäisi osata kertoa, millaisissa työtehtävissä roboteista on apua.

Sote-alan opettaja Katja Räisänen kertoo, että hyljerobotin läsnäolo vaikuttaa nopeasti.

Rajatusti toimivien lääkejakelu-, lemmikki- ja humanoidirobottien käyttö yleistyy nopeasti, mutta keskustelua ja kehittämisyhteistyötä aiheen ympärille kaivattaisiin asiantuntijoiden mukaan lisää.

- Ei voi suoraan sanoa, että robotiikka olisi hyvällä mallilla, koska sitä käytetään vielä aika vähän. Robotiikalla olisi potentiaalia. Sitä voisi käyttää enemmän hoitotyössä, kuljetuksissa, rutiinitehtävissä ja vuorovaikutuksellisissa tehtävissä, toteaa sosiaali- ja terveysministeriön erityisasiantuntija Marketta Niemelä.

Sosiaali- ja terveysministeriö ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ovat toteuttaneet Hyvinvoinnin tekoäly ja robotiikka -ohjelman, jonka loppuraportti valmistui keväällä 2022. Ohjelma kokosi yhteistyöhön alan sote-toimijoita, oppilaitoksia ja yrityksiä.

Vaikka robotiikasta voi olla hyötyä hoitotyössä, ei sen nähdä korvaavan ihmistä nyt eikä tulevaisuudessa.

- Ihmistä tarvitaan hoitotyössä tilanteen ymmärtämistä, ongelmanratkaisua, luovuutta, sorminäppäryyttä, sosiaalista vuorovaikutusta ja ihmisten kohtaamista vaativissa tehtävissä, Niemelä luettelee.

Samoilla linjoilla on Kajaanin ammattikorkeakoulun sote-alan opettaja Katja Räisänen.

- Robotiikka voi auttaa hoitotyötä, mutta hoitotyön ydin on aina ihmisten kohtaamista ja vuorovaikutusta, jota robotiikka ei lähitulevaisuudessa korvaa, sanoo Katja Räisänen.

Robotit tukevat kotona asumista

Kajaanin ammattikorkeakoulussa on paneuduttu hoitotyön robotiikkaan erilaisissa hankkeissa. Sosiaalisia robotteja on testattu muun muassa hoivatyössä.

Räisäsen mukaan robotiikka voisi olla erityisen merkityksellistä vanhustyössä, ja se voi olla tukemassa ikääntyneiden kotona asumista.

- Lääkehoidon turvallisuus lisääntyy ja samalla se vapauttaa hoitajien aikaa asiakkaiden kohtaamiseen, Räsänen sanoo.

Hänen mukaansa vanhustyön houkuttelevuutta tulee lisätä, ja robotiikka on siihen yksi keino.

- Kotihoidossa hyödynnetään jo nyt teknologiaa, robotiikkaa ja älysensoreita. Työ on monipuolista ja palkitsevaa. Vanhustyö on tulevaisuuden ala, jossa työllistyminen on varmaa. Tarvitsemme vanhustyöhön lisää teknologian ja robotiikan apuja.

Myös esimerkiksi japanilainen sosiaalinen Paro-hyljerobotti on kehitetty tukemaan pidemmälle edennyttä muistisairautta sairastavien henkilöiden hyvinvointia. Paro houkuttelee ikääntyneitä sosiaaliseen yhteyteen ja vuorovaikutukseen.

Hylkeen perusideana on tarjota eläinterapiaa, joka sopii kenelle tahansa - myös allergiselle tai koirapelkoiselle asiakkaalle. Kuva: Rami Moilanen / Yle

Lemmikkirobottien on tutkittu lisäävän muistisairaiden sosiaalista aktiivisuutta ja vähentävän ahdistusta, kertoo Marketta Niemelä.

Autististen lasten kuntoutuksessa käytetään pieniä humanoidirobotteja. Robotti vuorovaikuttaa samoilla keinoilla kuin ihminen: puheella, eleillä, liikkumalla ja kasvon ilmeillä.

- Vuorovaikutus robotin kanssa on kuitenkin pelkistetympää kuin ihmisen kanssa, jolloin autismia sairastavan lapsen voi olla helpompi toimia robotin kanssa. Robotin avulla voidaan tukea lapsen toimintaa ja vuorovaikutustaitojen kehittymistä.

Teknologia on jäänyt sivuun keskustelussa

Niemelä toivoo myös tutkijoilta ja robotiikkaa kehittäviltä yrityksiltä tietoa, joka auttaisi ottamaan robottilaitteita käyttöön käytännön työssä.

- Olisi hyvä, jos robotiikkaa kehittävät pystyvät osoittamaan robotin vaikuttavuuden eli sen, miten siitä on aidosti hyötyä hoitotyössä, miten asiakkaan hyvinvointi paranee, henkilöstön työmäärä vähenee tai kustannukset vähenevät.

Tuotteiden ja palvelujen vaikutusten ja vaikuttavuuden arviointiin tarvitaan kuitenkin yhtenäisiä käytäntöjä. Kehittäjien lisäksi keskustelua tarvitaan sote-alalle.

- Keskustelu ohjautuu tällä hetkellä vielä enemmän siihen, miten työntekijät riittävät tai mistä saadaan lisää ihmisiä tekemään hoitotehtäviä. On jäänyt vielä sivuun se keskustelu, miten teknologialla voidaan tukea hoitotehtäviä.

Teknologialla, robotiikalla ja tekoälyllä on kuitenkin paljon potentiaalia hoitajien käytössä, hän sanoo.

- Keskustelua tarvitsisi enemmän siitä, millaisissa hoitotehtävissä ja -töissä robotiikasta voisi olla hyötyä, jotta kehittäjät ymmärtäisivät, minkälaisiin tehtäviin robotteja tarvitaan.

Robottien tuomasta muutoksesta vanhustyössä on esitetty myös kriittisiä näkemyksiä. Tutkijoiden mukaan robotit eivät ratkaise vanhustyön hoitajapulaa.
Miten robotiikka sinun mielestäsi sopii hoitotyöhön? Voit keskustella aiheesta 26. lokakuuta klo 23 saakka. Aiheesta enemmän: Voiko robotiikassa olla vastaus pahenevaan hoitajapulaan? Tulevaisuudessa robotti pitää seuraa, kantaa tavarat ja vie pesulle Tietoinen tekoäly aiheuttaa ongelmia jo ennen tietoisuutensa saavuttamista

# data[].attributes.attachment_link.title
Roboteilla saisi lisää hyvinvointia hoitajille ja vanhuksille, sanovat asiantuntijat

# data[].attributes.attachment_link.description
Hoitotyössä voisi hyödyntää robotiikkaa nykyistä enemmän. Kehittäjille pitäisi osata kertoa, millaisissa työtehtävissä roboteista on apua. Rajatusti toimivien lääkejakelu-, lemmikki- ja humanoidirobottien käyttö yleistyy nopeasti, mutta keskustelua ja kehittämisyhteistyötä aiheen ympärille kaivattaisiin asiantuntijoiden mukaan lisää. - Ei voi suoraan sanoa, että robotiikka olisi hyvällä mallilla, koska sitä käytetään vielä aika vähän.

# data[].attributes.headline
Uusi "aktiviimalli" jakaa mielipiteitä - työttömiltä kritiikkiä ajoituksesta ja epäselvyydestä: "Koen itse sen aika radikaalina painostuksena"

# data[].attributes.subject
Uusi "aktiviimalli" jakaa mielipiteitä - työttömiltä kritiikkiä ajoituksesta ja epäselvyydestä: "Koen itse sen aika radikaalina painostuksena"

# data[].attributes.body
– On hyvä huomioida, että työnhakuvelvollisuuden täyttämiseen on monia muitakin mahdollisuuksia, kuin hakea avoinna olevia työpaikkoja, esim. julkaisemalla Linkedin profiilin tai työnhakuprofiilin Työmarkkinatorilla, lähettämällä avoimia työhakemuksia tai Ilmoittautumalla rekrytointi- ja henkilöstövuokrausfirman työntekijärekisteriin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uusi työnhakumalli on saanut kehuja muun muassa aktiivisemmasta vuorovaikutuksesta TE-virkailijoiden ja työttömien välillä. Sen sijaan työnhakuvelvoite on aiheuttanut huolta monissa työttömissä.

Eri pituisia pätkiä työttömänä ollut Kerli Puusepp muutti Virosta Kotkaan yli neljä vuotta sitten. Nyt hän on kesätöissä toimintakeskuksessa, joka järjestää työttömyyspalveluita esimerkiksi maahanmuuttajille. Puusepp uskoo, että hänen oli aluksi vaikea työllistyä, koska ei ole kotoisin Suomesta. Video: Kalle Purhonen

Yle selvitti eri toimijoiden kokemuksia uudesta "pohjoismaisesta työvoimapalvelumallista", jota on myös tituleerattu uudeksi aktiivimalliksi.

Kaksi kuukautta käytössä olleessa työnhakumallissa työttömän on poikkeustapauksia lukuun ottamatta haettava neljää työpaikkaa kuukaudessa ja tavattava TE-toimiston virkailijaa entistä tiiviimmin, jopa kahden viikon välein.

Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan TE-toimistojen saama palaute on ollut pääosin positiivista.

- Mallin katsottiin selkeästi lisänneen viranomaisen ja työnhakijoiden välistä kontaktointia, mikä oli helpottanut aikaisempaa kokonaisvaltaisemman kuvan muodostumista työnhakijan tilanteesta.

Yle kysyi kokemuksia ja mielipiteitä uudistuksesta haastattelemalla Pirkanmaan ja Kaakkois-Suomen TE-toimistoja, palkkatukiohjelmaan päässyttä työnhakijaa, juuri työn työttömyyden jälkeen aloittanutta maahanmuuttajaa sekä Työttömien keskusjärjestöä.

Kritiikkiä epäselvyydestä

Tilanteensa arkaluontoisuuden vuoksi nimettömänä esiintyvä, Pirkanmaalla palkkatukiohjelmaan päässyt Niklas kertoo suhtautuvansa uudistukseen kielteisesti.

- Rehellisesti sanottuna koen itse sen aika radikaalina painostuksena. Minun mielestäni jokaisella pitäisi olla oikeus itse päättää, mitä työtä tekee.

Niklaksen mukaan ongelma on työpaikkojen niukassa tarjonnassa sekä yleisesti mallin työntekijää velvoittavassa luonteessa.

- Mielestäni aktivointi on toki hyvä ja ylipäätään on hyvä saada ihmisiä töihin. Valitettavasti se vaan ei ole mahdollista ihan jokaiselle, koska maailmantilanne on sellainen, ettei moni edes hae työntekijöitä.

Jukka Haapakosken mukaan tärkeintä työttömille työnhakijoille ovat asiakastapaamiset, jossa TE-toimiston virkailijan avulla katsotaan, miten työnhakijan tilannetta voidaan parhaiten edistää. Kuva: Jyrki Ojala

Työttömien keskusjärjestön toiminnanjohtaja Jukka Haapakoski tunnistaa Niklaksen mainitseman huolen työpaikkojen löytymisestä.

- Työttömät työnhakijat ovat kokeneet, ettei heille ole tarjolla niitä työpaikkoja, joten he lähettävät työhakemuksia vähin toivein. Hakemuksia on lähetetty tavallaan pakon edessä sen takia, että ei ole sellaista työpaikkaa, joka vastaa työnhakijan toiveita, tarpeita, kykyjä tai osaamista.

Haapakoski kertoo Työttömien keskusjärjestön asiakaskunnan koostuvan pitkälti yhdistyksistä, jotka työskentelevät pitkäaikaistyöttömien kanssa ja tarjoavat heille työpaikkoja.

Järjestön asiakaskunnalla on Haapakosken mukaan ollut epäselvyyksiä uuden mallin suhteen.

- Heidän näkemyksen mukaan ongelma on ollut se epätietoisuus, että mitä heiltä odotetaan.

Puusepp toivoo parempaa viestintää TE-toimistoilta liittyen työnhaun uudistuksiin. Kuva: Kalle Purhonen / Yle

Neljä ja puoli vuotta Suomessa asunut Kerli Puusepp aloitti kesätyön Monikulttuurinen toimintakeskus Myllyssä heinäkuussa. Kotkassa sijaitsevassa Myllyssä järjestetään muun muassa työllistämispalveluita maahanmuuttajille.

Puusepp kertoo, että osalle Myllyn työttömistä asiakkaista uudistus on jäänyt epäselväksi.

- Tänään Myllyn aamunavauksessa kysyttiin, että tiedättekö, että tällainen uudistus on tullut, niin heti huoneeseen tuli sellainen paniikki, että "mulle ei ole kukaan kertonut, miten mä haen, mistä mä haen, mihin mun täytyy kirjautua".

Puusepp arvelee, että tietämättömyys johtuu kielimuurista, jolloin tiedon etsiminen tai uutisten seuraaminen on hankalaa. Puusepp sanoo, että TE-toimiston kuuluu tiedottaa uudistuksesta asiakkailleen, vaikka henkilökohtaisesti.

- Mielestäni on TE-toimiston vastuulla olla yhteydessä ihmisiin ja kertoa heille, että mikä heitä odottaa.

Nuoret asiakkaat erityisen tyytyväisiä

Pirkanmaan TE-toimiston mukaan palaute henkilöasiakkailta on ollut pääosin positiivista, kehuja on tullut etenkin asiakastapaamisista ja tiiviistä yhteydenpidosta. Resursseja tarvittaisiin palvelujohtaja Airi Mastin mukaan kuitenkin lisää.

- Malli on tuonut huomattavasti lisätyötä muun muassa erilaisten asiakasjärjestelmään liittyvien tietojen kirjausten suhteen. Myöskin tiheät yhteydenottoajat vaatisivat enemmän resursseja.

Mastin mukaan mallin käyttöönoton ajoitus olisi lisäksi voinut olla parempi.

- Malli alkoi sinänsä huonoon aikaan, kun uusien asiakkaiden määrä touko-kesäkuun aikana on muutenkin vuoden ruuhkahuippu muun muassa oppilaitoksista valmistuvista johtuen. Lisäksi henkilöstön lomakausi on meneillään.

"Heti huoneeseen tuli sellainen paniikki, että "mulle ei ole kukaan kertonut, miten mä haen, mistä mä haen, mihin mun täytyy kirjautua"

Kerli Puusepp

Kaakkois-Suomen TE-toimiston asiantuntijat Niina Kemppi ja Janita Liutu vastasivat Ylen kysymyksiin kirjallisesti.

Pirkanmaan TE-toimiston tavoin, Kaakkois-Suomen toimiston asiakkaat ovat olleet pääosin tyytyväisiä aktiiviseen yhteydenpitoon. Positiivista palautetta on tullut etenkin nuorilta asiakkailta.

- Pidempään työnhakijana olleiden asiakkaiden kohdalla uuden mallin tavoitteista ja tarkoituksesta on ollut tarvetta käydä enemmän keskustelua.

Kaakkois-Suomen TE-toimiston asiantuntijat nostavat esiin, että uuden mallin myötä asiakkaan omatoiminen työnhaku on korostunut entisestään. Asiantuntijoiden mielestä työtä kannattaa hakea myös silloin, kun työnantajilla ei ole käynnissä rekrytointiprosessia.

- Piilotyöpaikat ja avoimet hakemukset ovat aina olleet hyvä ja tehokas keino löytää töitä avointen työpaikkojen hakemisen lisäksi, mutta näiden merkitys on uuden työnhakuvelvollisuuden myötä korostunut.

Työtä voi hakea monella tapaa, myös Linkedinissä

Työttömien keskusjärjestö on saanut TE-toimistojen tavoin työttömiltä positiivista palautetta asiakaskohtaamisista.

- Olemme saaneet palautetta, että yhteydenotot ovat olleet huolellisia, paneutuvia ja asiakaslähtöisiä, Työttömien keskusjärjestön puheenjohtaja Irma Hirsjärvi kertoo.

Samaan aikaan keskusjärjestölle on tullut palautetta siitä, että työnhakumallia tulkitaan kaavamaisesti. Palautteen mukaan sitä, että työtä voidaan hakea muutenkin kun perinteisillä hakemuksilla, ei olla otettu tarpeeksi huomioon.

- Kritiikkiä on tullut siitä, että ymmärretäänkö sitä, kuinka monella eri tavalla työtä voidaan tänä päivänä hakea. Siis esimerkiksi, että yhdellä haulla voi osallistua satoihin työnhakuihin, Hirsjärvi kertoo.

Airi Mastin mukaan uusi malli voisi olla joustavampi ja asiakkaiden erilaiset tilanteet paremmin huomioiva. Kuva: Jorge Gonzalez / Yle

Pirkanmaan TE-toimiston Mast kertoo, että heidän toiminnassaan työnhaun moninaisuus on noteerattu.

- On hyvä huomioida, että työnhakuvelvollisuuden täyttämiseen on monia muitakin mahdollisuuksia, kuin hakea avoinna olevia työpaikkoja, esim. julkaisemalla Linkedin profiilin tai työnhakuprofiilin Työmarkkinatorilla, lähettämällä avoimia työhakemuksia tai Ilmoittautumalla rekrytointi- ja henkilöstövuokrausfirman työntekijärekisteriin.

Myöskään Kaakkois-Suomen TE-toimiston mukaan hakemusten määrä ei ole työnhaussa ratkaisevaa.

- Työnhakuvelvollisuudessa hakemusten määrää asetettaessa ei ole tarkoitus mekaanisesti suorittaa tiettyä määrää toimia, vaan tuemme ja neuvomme asiakasta löytämään niitä toimia, joita juuri hänen kannattaa työmarkkinoilla tehdä työllistyäkseen, Kaakkois-Suomen TE-toimiston asiantuntijat Niina Kemppi ja Janita Liutu kirjoittavat.

Työttömien keskusjärjestön puheenjohtaja Hirsjärvi pitää mallia askeleena oikeaan suuntaan, vaikka kaikki Pohjoismaisen työnhakumallin kriteerit eivät hänestä vielä täytykään.

- Pohjoismainen malli on meillä vielä matkan päässä. Esimerkiksi se määrä työntekijöitä, mikä tarvittaisiin tekemään työnvälityspalveluita kunnolla, on ihan jotain muuta kuin mitä meillä tällä hetkellä nyt on.
Mitä mieltä olet uudesta mallista? Voit kommentoida keskiviikkoon kello 23:een.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uusi "aktiviimalli" jakaa mielipiteitä - työttömiltä kritiikkiä ajoituksesta ja epäselvyydestä: "Koen itse sen aika radikaalina painostuksena"

# data[].attributes.attachment_link.description
Uusi työnhakumalli on saanut kehuja muun muassa aktiivisemmasta vuorovaikutuksesta TE-virkailijoiden ja työttömien välillä. Sen sijaan työnhakuvelvoite on aiheuttanut huolta monissa työttömissä. Yle selvitti eri toimijoiden kokemuksia uudesta "pohjoismaisesta työvoimapalvelumallista", jota on myös tituleerattu uudeksi aktiivimalliksi. Kaksi kuukautta käytössä olleessa työnhakumallissa työttömän on poikkeustapauksia lukuun ottamatta haettava neljää työpaikkaa kuukaudessa ja tavattava TE-toimiston virkailijaa entistä tiiviimmin, jopa kahden viikon välein.

# data[].attributes.headline
Kenen tehtävä on perehdyttää nuoret työelämään? - Asiantuntijan mielestä työnantajan: "Siltä tasolta lähdetään, miltä täytyy"

# data[].attributes.subject
Kenen tehtävä on perehdyttää nuoret työelämään? - Asiantuntijan mielestä työnantajan: "Siltä tasolta lähdetään, miltä täytyy"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kysyimme Työturvallisuuskeskuksesta, matkailualan opettajalta, kesäduunarineuvojalta ja nuorilta itseltään, kenen kuuluu kertoa pelisäännöistä.

Mikkeliläiset Inka Nyström, Aliisa Pulkkinen ja Sohvi Pesonen pitävät työharjoitteluja hyvänä keinona oppia työelämästä.

Yle julkaisi tiistaina jutun mikkeliläisestä yrittäjästä, joka laittoi kesätyöntekijänsä ensi töikseen psykologin vetämään työnohjaukseen. Yrittäjä koki, ettei hänellä ollut enää muita keinoja saada nuoria ymmärtämään, mitä töissä oleminen tarkoittaa.

Juttu kirvoitti keskustelua nuorista työelämässä. Moni kysyi, kenen tehtävä on opettaa nuorille työelämätaitoja ja kertoa, millaisilla pelisäännöillä töissä pelataan. Opitaanko taidot kotona, koulussa vai vasta työpaikalla?

Lain mukaan työhön perehdytys on työnantajan velvollisuus. Mutta kuinka hyvin se hoidetaan ja kuuluuko velvollisuuteen opettaa nuorelle työelämän perusasioita? Kysyimme asiaa Työturvallisuuskeskuksesta, matkailualan opettajalta, kesäduunarineuvojalta ja nuorilta itseltään.

Työturvallisuuskeskuksen asiantuntija: Tehtävä on työnantajan

Työturvallisuuskeskuksen asiantuntija Päivi Sarmalan mielestä niin työvaiheisiin kuin työelämäänkin perehdyttämisen velvollisuus on yksiselitteisesti työnantajalla. Työnantajan täytyy olla selvillä palkkaamansa henkilön osaamisesta.

Nuorelle täytyy kertoa työelämän pelisäännöt siinä missä ulkomailta palkatulle työntekijälle on kerrottava suomalaisen työelämän käytännöt.

- Oli nuorella työelämätaitoja tai ei, siltä tasolta lähdetään, miltä täytyy. Hienoahan se olisi, jos oppisimme työelämätaitoja jo kouluissa, mutta kyllä se vaan on työnantajan tehtävä, Sarmala sanoo.

Sarmalan mielestä työnantajan kuuluu ja on myös järkevää motivoida nuorta työhön. Sen voi tehdä esimerkiksi kertomalla laajemmin omasta yrityksestä ja siitä, millaisten asioiden ansiosta yritys menestyy.

- Jos puhutaan esimerkiksi siitä, miksi roskikset pitää tyhjentää päivittäin, nuori voi miettiä miksi se pitää tyhjentää, jos siellä on vain muutama roska. Mutta kun perustellaan, että yrityksellemme on tärkeää näyttää hygieeniseltä ja siistiltä, nuori ymmärtää miksi asia on tärkeä hoitaa joka päivä.

Opettaja: Asenne työntekemiseen kasvaa jo ennen työelämää

Niina Liukkonen opettaa matkailu- ja ravintola-alaa Etelä-Savon ammattioppilaitos Esedussa. Hänen kokemuksensa mukaan nuorten pärjääminen työelämässä on polarisoitunut.

Koulussa hyvin pärjääville nuorille myös työelämätaidot ovat selviä. Toisilla taas ei ole edes kiinnostusta menestyä työelämässä.

- Siihen vaikuttaa se, miten asioihin suhtaudutaan kotona. Me oppilaitoksina teemme oman osamme, mutta emme välttämättä voi ysin jälkeen hirveästi vaikuttaa. Asenne työntekemiseen kasvaa jo aiemmin, Liukkonen sanoo.

Liukkosen kokemuksen mukaan nuorten työharjoittelupaikoissa saama perehdytys vaihtelee. Usein työ- ja asiakasturvallisuudesta kertomisessa on puutteita. Liukkosen mielestä työnantajien pitäisi panostaa enemmän aikaa nuoriin työhöntulijoihin tai he äänestävät jaloillaan.

Moni työnantaja on jo havahtunut huomaamaan, etteivät vanhat toimintatavat välttämättä riitä nuorten kanssa. Nuoret haluavat työnantajalta joustavuutta ja arvostusta.

- Monille riittää myös vähempikin työmäärä kuin 8 tuntia päivässä. Työnantajat joutuvat suunnittelemaan työtä eri tavalla, koska nuorten arvostus sitä kohtaan on ihan erilainen kuin vanhemmilla ihmisillä.

Kesäduunarineuvoja: Jo peruskoulussa pitäisi kertoa oikeudet ja velvollisuudet

SAK:n Kesäduunarineuvoja Hanna-Marilla Zidan on vastannut tänä kesänä useammin kuin kerran viikossa puheluun, jossa nuori kysyy työhön perehdytykseen liittyvistä asioista. Aiempinakin kesinä etenkin hoitoalan kesätyöntekijät ovat pohtineet mitä tehdä, kun tuntuu, ettei saatu perehdytys riitä ja pelottaa, että työssä sattuu jotakin.

Zidanin mielestä olisi hyvä, että nuorille kerrottaisiin heidän työoikeuksistaan ja työvelvollisuuksistaan jo peruskoulussa.

- Koulu olisi luontevin paikka oppia näitä asioita. Varsinkin jos sen ajoittaisi 15 ikävuoteen, kun asia alkaa nuorille ajankohtainen.

Zidanin mielestä on kohtuutonta sälyttää vastuu työelämätaitojen opettamisesta vanhemmille, sillä hekään eivät tunne velvollisuuksiaan ja oikeuksiaan kovin hyvin. Kesäduunari-infoon tulee jatkuvasti puheluita myös nuorten vanhemmilta.

Työnantaja puolestaan voisi olla pahimmillaan pukki kaalimaan vartijana.

- Kaikilla jo työelämää nähneillä ikätovereillani on kokemuksia siitä, miten nuorena kesätöissä ei saanutkaan sunnuntailisiä tai joku muu asia ei ollutkaan ok, vaikka silloin luuli niin.

Toisaalta Kesäduunari-infoon tulee paljon puheluita myös työnantajilta, jotka haluavat saada neuvoja, miten hoitaa asiat oikein.

Kolme nuorta kesätyöntekijää: Oppia saa parhaiten työharjoitteluista

Matkailukeskus Visulahden kesätyöntekijät ovat saaneet perehdytyksen työhönsä kokeneemman työntekijän kanssa asioita läpi käyden. Sohvi Pesonen, Aliisa Putkonen ja Inka Nyström kokevat sen olleen hyvä tapa oppia työvaiheet.

- Asiaa tuli paljon, mutta tuli selkeäksi, miten mikäkin laite toimii ja mitä pitää muistaa, karusellia pyörittävä Aliisa Putkonen sanoo.

Työelämään ja sen pelisääntöihin kaikki kertovat tutustuneensa koulun ja työn kautta. Työharjoittelut ja aiemmat kesätyöt ovat opettaneet, millaista työelämä on.

- Työharjoittelut ovat olleet itselle rikasta oppimateriaalia. Mutta kyllä kotonakin voisi kertoa vähän miten töissä ollaan. Isoin oppi tulee työpaikalta itseltään, jäätelökioskin ja kahvilan esimiehenä toimiva Inka Nyström sanoo.

Vastaanotossa toimiva Sohvi Pesonen uskoo, että työelämätaidot alkavat rakentua jo alakoulussa. Myös hän arvostaa työharjoitteluista saamiaan tietoja ja taitoja.

- Ei ole tarvinnut aloittaa ihan ummikkona.
Heräsikö ajatuksia? Keskustele aiheesta torstai-iltaan klo 23 saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kenen tehtävä on perehdyttää nuoret työelämään? - Asiantuntijan mielestä työnantajan: "Siltä tasolta lähdetään, miltä täytyy"

# data[].attributes.attachment_link.description
Kysyimme Työturvallisuuskeskuksesta, matkailualan opettajalta, kesäduunarineuvojalta ja nuorilta itseltään, kenen kuuluu kertoa pelisäännöistä. Yle julkaisi tiistaina jutun mikkeliläisestä yrittäjästä, joka laittoi kesätyöntekijänsä ensi töikseen psykologin vetämään työnohjaukseen. Yrittäjä koki, ettei hänellä ollut enää muita keinoja saada nuoria ymmärtämään, mitä töissä oleminen tarkoittaa. Juttu kirvoitti keskustelua nuorista työelämässä.

# data[].attributes.body
Maksuton, sisältää kahvitarjoilun.

Seuraavien ryhmien aikataulut:
4.11. - 9.12. pe klo 10-12:30

# data[].attributes.headline
Digiturvaviikko tarjoaa tuoretta ja näkemyksellistä keskustelua Suomen johtavien asiantuntijoiden kanssa koko viikon 10.–14.10.

# data[].attributes.subject
Digiturvaviikko tarjoaa tuoretta ja näkemyksellistä keskustelua Suomen johtavien asiantuntijoiden kanssa koko viikon 10.–14.10.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Digiturvaviikko tarjoaa tuoretta ja näkemyksellistä keskustelua Suomen johtavien asiantuntijoiden kanssa koko viikon 10.-14.10.2022. Päivittäisissä webinaareissa saat käytännön vinkkejä digiturva-asioiden ymmärtämiseen, hallintaan ja edistämiseen. Ohjelmaa on luvassa organisaatioiden johtajille, digiturvan asiantuntijoille sekä kaikille arjen ja kodin digiturvasta kiinnostuneille.

Koko viikon ohjelma on kaikille avoin ja maksuton. Webinaareihin ei tarvitse ilmoittautua etukäteen. Suorat lähetykset ovat suomenkielisiä, ja niistä julkaistaan jälkikäteen tekstitetyt tallenteet.

Päivitämme viikon vieraat ja aikataulun tälle sivulle sitä mukaa, kun ohjelma varmistuu. Tervetuloa mukaan!
Liity webinaariin osoitteessa mediaserver.fi/live/digiturvaviikko
Maanantai 10.10. - Digiturvallinen Suomi

Aloituspäivänä perehdymme digi- ja kyberturvallisuuden tilaan Suomessa ja sukellamme Digiturvabarometrin tuoreisiin tuloksiin. Päivän juontaa Kimmo Rousku.

9.00 Digiturvaviikon avaus

Janne Viskari, Digi- ja väestötietovirasto

Digitalisaation heikot uhkat ja vahvat mahdollisuudet

Joonas Aitonurmi, Digi- ja väestötietovirasto

9.20-10.00 Digiturvabarometri: Miten turvallinen digimaailma on? Mikä suomalaisia huolestuttaa?

Christina Forsgård, Netprofile * Marianne Heikkilä, Marttaliitto * Erja Kinnunen, Digi- ja väestötietovirasto * Marko Leponen, Keskusrikospoliisi * Harto Pönkä, Innowise

10.10-11.00 Median rooli digiturvan edistäjänä

Petri Korhonen, Demokraatti-lehti * Katleena Kortesuo * Henrik Kärkkäinen, Ilta-Sanomat Digitoday

- -

14.00 Miten verkkorikolliset toimivat ja miten heiltä voi suojautua?

Marko Erämaa, Keskusrikospoliisi * Helmi Korhonen, Sosped Foundation * Niko Saxholm, Finanssiala * Tapani Veija, Kuluttajaliitto

14.40-14.55 Digiturvavartti

Uusimman Digiturma vai digiturva -videon julkaisu

15.00-16.00 Kyberturvallisuuden tila Suomessa

Jarna Hartikainen, Huoltovarmuuskeskus * Mikko Hyppönen, WithSecure * Rauli Paananen, liikenne- ja viestintäministeriö

Tiistai 11.10. - Kodin digiturva kuntoon!

Tiistaina teemana on kodin digiturva ja sen parantaminen. Päivän juontavat Juha Kirves ja Tuomas Pelttari.

9.00-10.00 Digitaalinen huoltovarmuus

Kimmo Ulkuniemi, Poliisihallitus * Hanna Hovi, OP * Jeni Suhonen, Marttaliitto * Jyrki Pennanen, Fingrid

10.10-11.00 Kyberhyökkäyksen anatomia - organisaatio hyökkäyksen kohteena

Matti Kuosmanen, Savonia

- -

14.15-15.00 Esimerkkejä kodin digilaitteiden hakkeroinnista ja suojaamisesta

Marko Oras, Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK

Fabian Lindblom * Tuomas Heikkinen * Jouni Mäkelä, XAMK-opiskelijat

15.10-15.30 Tietoturvamerkki auttaa valitsemaan turvalliset laitteet ja palvelut

Saana Seppänen, Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin Kyberturvallisuuskeskus

15.30-16.00 Kodin älylaitteiden turvallisuus

Saana Seppänen * Marko Oras * Fabian Lindblom * Tuomas Heikkinen * Jouni Mäkelä

Keskiviikko 12.10.

Keskiviikkona pureudumme digiturvaan kuntien näkökulmasta ja kuulemme kokemuksia kentältä. Iltapäivällä suuntaamme katseet tulevaan ja huomisen riskienhallintaan. Päivän juontavat Kirsi Janhunen ja Juho Reivo.

9.00-9.50 Kokemuksia kuntien digiturvavalmennuksesta

Vesa Huttunen, Heinola * Jouni Nieminen, Kärkölä

10.00-11.00 Näkökulmia kyberhäiriöihin varautumiseen

Perttu Luhtakanta, KPMG Oy Ab * Tuomas Pelttari, Digi- ja väestötietovirasto

- -

14.00-16.00 Tulevaisuus ei tule ilman digiriskejä

Emma Hokkanen, Kyberturvallisuuskeskus * Visa Honkanen, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri * Saana Kyröläinen, Suomen Nato-suurlähetystö * Pertti Saariluoma, Jyväskylän yliopisto * Mirva Salminen, UiT The Arctic University of Norway

Torstai 13.10.

Torstaina keskustelemme varautumisesta ja harjoittelemisesta. Käsittelemme näitä teemoja digiturvan näkökulmasta ja laajemminkin. Päivän juontavat Hanna Heikkinen ja Erja Kinnunen.

9.00 Varautuminen sodan sumun keskellä

Catharina Candolin, OP Ryhmä

9.35 Varautuminen muuttuvassa toimintaympäristössä

Aki Pihlaja, Neste

10.00-11.00 Teemakeskustelu varautumisesta

Catharina Candolin, OP Ryhmä * Ari Korhonen, Kuntaliitto * Aki Pihlaja, Neste, * Kaj Mustikkamäki, Valtiokonttori

- -

14.00-16.00 Henkinen suorituskyky

Miksi tunneäly on välttämätön taito tulevaisuuden työelämässä ja miten se kytkeytyy digiturvaan?
Iida Mäkikallio

Digiturvakin on tiimipeliä! Mitä huippu-urheilun oppeja voimme käyttää digiturvallisessa arjessa?
Aki Riihilahti

Perjantai 14.10.2022 - kansallinen tietoturvapäivä

Perjantaina perehdymme tietoturvaan ja kuulemme kokemuksia työskentelystä digiturva-alan tehtävissä. Päivän ohjelmasta vastaa liikenne- ja viestintäministeriö, Women4Cyber Finland sekä Tietoturva ry. Päivän juontaa Piia Pasanen.

9.00 Tervetuloa kansalliseen tietoturvapäivään!

Noora Hammar, @H4mNo, Women4Cyber Finland * Rauli Paananen, @rauli_paananen, liikenne- ja viestintäministeriö

9.10 Turvakäräjät podcast-live

Tule kuuntelemaan ja katselemaan suositun ja palkitun Turvakäräjät-podcastin toistaiseksi viimeinen lähetys!

Juho Jauhiainen, @JuhoJauhiainen * Laura Kankaala, @_larppa * Antti Kurittu

10.10 Johdatus päivään

10.30-11.30 Women4Cyber Finland paneelikeskustelu: alanvaihto ja uratarinat

Netta Andersson, Accenture Security * Irina Lönnqvist, Liikenne- ja viestintävirasto Traficom * Laura Kankaala, F-Secure * Kirsi Karlamaa, @KirsiKarla, Liikenne- ja viestintävirasto Traficom * Sini Ruohomaa, Ericsson * Saija Taimisto, KONE * Piia Tauriainen, @PiiaTauriainen, CGI

- -

13.00 Miksi erilaisiin häiriötilanteisiin varautuminen on nyt tärkeämpää kuin koskaan?

Teemu Eronen, Wärtsilä * Jarna Hartikainen, @JarnaHnen, Huoltovarmuuskeskus * Riku Juurikko, Elisa Oyj * Rauli Paananen, @rauli_paananen, liikenne- ja viestintäministeriö

14.00 Keynote: Palanut ja revitty maa

Mikko Hyppönen, @mikko, WithSecure

15.00 Tietoturvatunnustukset 2022

Tietoturva ry jakaa vuoden 2022 tietoturvatunnustukset

15.15 Digiturvaviikon yhteenveto ja päätös

Muutokset ohjelmaan ovat mahdollisia

# data[].attributes.attachment_link.description
Digiturvaviikko tarjoaa tuoretta ja näkemyksellistä keskustelua Suomen johtavien asiantuntijoiden kanssa koko viikon 10.-14.10.2022. Päivittäisissä webinaareissa saat käytännön vinkkejä digiturva-asioiden ymmärtämiseen, hallintaan ja edistämiseen. Ohjelmaa on luvassa organisaatioiden johtajille, digiturvan asiantuntijoille sekä kaikille arjen ja kodin digiturvasta kiinnostuneille. Koko viikon ohjelma on kaikille avoin ja maksuton. Webinaareihin ei tarvitse ilmoittautua etukäteen.

# data[].attributes.headline
Catering-alan tutustumispäivä ti 1.11. klo 9-15 ammattiopistolla

# data[].attributes.subject
Catering-alan tutustumispäivä ti 1.11. klo 9-15 ammattiopistolla

# data[].attributes.body
Lasketaan toimintapäiväksi. Viimeinen ilmoittautumispäivä on 25.10. Ilmoittautuminen linkin kautta SEKÄ ilmoittautuminen ohjaajille.

# data[].attributes.headline
Mieli ja päihde -messut ke 26.10. klo 10-16

# data[].attributes.subject
Mieli ja päihde -messut ke 26.10. klo 10-16

# data[].attributes.body
Linkki Kantti-Livestriimiin:
https://www.youtube.com/watch?v=Ih_bw6laa-A

# data[].attributes.body
Eilisen tapahtuman ohjelmalavan striimiä voi katsoa jälkikäteen Youtubessa:
https://youtu.be/WvlgoZ3MomA
Siellä on videon kuvauskentässä aikaleimat joista klikkamalla pääsee kätevästi oikeisiin alkamiskohtiin.

Parin puhujan kohdalla oli striimissä katkeilua, heidän esitystensä dioihin on laitettu ohjelmanumeron tietoihin linkitys näytteilleasettajan ständille, pyrimme näin paikkaamaan pois jääneitä osuuksia.

Muistutettakoon että Jame-Shaft ei ollut striimillä vaan alunperinkin tallenteena, täältä pääsee käsiksi siihen: https://youtu.be/YLuN3KUGRvw

# data[].attributes.headline
Töihin Saloon -rekrytapahtuma ti 11.10. klo 10-14

# data[].attributes.subject
Töihin Saloon -rekrytapahtuma ti 11.10. klo 10-14

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tervetuloa syksyn suurimpaan Rekrytapahtumaan
Salossa 11.10. klo 10-14

Työntekijä

Löydä töitä ja uusia työmahdollisuuksia!

TYÖNANTAJA:

Varaa paikkasi maksutta rekrytapahtumasta

Uusimmat työpaikat

TE-palvelut

Valmet Automotive EV Powerin paikat

Meillä arki toimii

50 000 asukkaan Salossa huolettoman elämän resepti on hyvin yksinkertainen. Mielenkiintoiset urahaasteet tempaavat mukaansa. Luonnon ja veden äärellä mieli saa tervetulleen tauon. Harrastukset ja palvelut antavat mielekästä sisältöä ja tarpeellista tukea arkeen. Pienen kaupungin mutkattomia katuja on kevyt tallata, ja suuren kaupungin edut ovat saatavilla joka päivä. Matkaa kauppaan, kouluun ja luontoon on parhaimmillaan vain pari minuuttia.

Salo sijaitsee ympäristöltään rikkaassa paikassa suurten kaupunkien keskellä. Täältä liikkuu alle tunnissa Turkuun ja reilussa tunnissa Helsinkiin - ja merellekin avautuu väylä läpi upean saariston.
› Tutustu

Salossa voit asua keskellä kaupunkia ja palveluita, nauttia leppoisasta elämästä ruukkikylien idyllissä tai herätä maaseudun rauhassa joka päivä. Tontteja, taloja ja asuntoja löytyy moneen menoon.
› Tutustu

Salo on urheiluhullun, luontomatkailijan ja kalastajan taivas. Laskettele, patikoi, veneile, ratsasta, pyöräile, golfaa. Tasapainoa löydät aktiivisesta yhdistystoiminnasta ja kulttuuririkkaista teattereista.
› Tutustu

# data[].attributes.attachment_link.title
Tule töihin Saloon | Mielenkiintoiset työpaikat | Toihinsaloon.fi

# data[].attributes.attachment_link.description
Tervetuloa syksyn suurimpaan Rekrytapahtumaan Salossa 11.10. klo 10-14 Löydä töitä ja uusia työmahdollisuuksia! Varaa paikkasi maksutta rekrytapahtumasta TE-palvelut Valmet Automotive EV Powerin paikat 50 000 asukkaan Salossa huolettoman elämän resepti on hyvin yksinkertainen. Mielenkiintoiset urahaasteet tempaavat mukaansa. Luonnon ja veden äärellä mieli saa tervetulleen tauon. Harrastukset ja palvelut antavat mielekästä sisältöä ja tarpeellista tukea arkeen.

# data[].attributes.headline
Veturitalli pe 7.10. klo ~12:30. Koko WLAB menee.

# data[].attributes.subject
Veturitalli pe 7.10. klo ~12:30. Koko WLAB menee.

# data[].attributes.attachment_link.description
Salon taidemuseossa järjestetään näyttelyitä ympäri vuoden. Museo toimii vanhassa veturitallissa, jonka pihalla menneistä ajoista muistuttaa höyryveturi vuodelta 1921.

# data[].attributes.headline
Työnhaun Syysmarkkinat Voimalassa 29.9. klo 10-14

# data[].attributes.subject
Työnhaun Syysmarkkinat Voimalassa 29.9. klo 10-14

# data[].attributes.body
Saavutaan suoraan kansalaisopistolle. Osoite:
Ylhäistentie 2, 24130 Salo
Kokoonnutaan ulkona/ulko-oven edessä.

Maanantai 12.9. klo 9-14
Tiistai 20.9. klo 9-14
Keskiviikko 28.9. klo 9-14

# data[].attributes.headline
Seniorimessut ke 7.9.2022, menemme Voimalaan koko porukalla. Aamusta heti suoraan sinne eikä WLABiin.

# data[].attributes.subject
Seniorimessut ke 7.9.2022, menemme Voimalaan koko porukalla. Aamusta heti suoraan sinne eikä WLABiin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
SALVA ry järjestää Seniorimessut taas tulevana syksynä. Tilaisuus on Salon torilla keskiviikkona 7.9.2022 klo 10.00-15.00. Aiempina vuosina messut on kerännyt noin tuhat kävijää päivän aikana. Teemana tänä vuonna on "Terveyden edistäminen on yhteinen asia". Luvassa on muun muassa paneelikeskustelua, muotinäytöksiä ja mukavaa yhdessäoloa. Päivän musiikista vastaa kestoiskelmätähti Lea Laven.

Esittelijä, ilmoittaudu mukaan. Ota yhteys Anu Hirvikorpeen anu.hirvikorpi@salva.fi tai 044 7213 356
https://www.salva.fi/tapahtumat/seniorimessut-1

# data[].attributes.attachment_link.description
SALVA ry järjestää Seniorimessut taas tulevana syksynä. Tilaisuus on Salon torilla keskiviikkona 7.9.2022 klo 10.00-15.00. Aiempina vuosina messut on kerännyt noin tuhat kävijää päivän aikana. Teemana tänä vuonna on "Terveyden edistäminen on yhteinen asia". Luvassa on muun muassa paneelikeskustelua, muotinäytöksiä ja mukavaa yhdessäoloa. Päivän musiikista vastaa kestoiskelmätähti Lea Laven.

# data[].attributes.headline
Kuntosalikurssi työttömille. Ilmoittautuminen Voimalassa 25.8. klo 12-15 tai viimeistään 31.8. mennessä. Kurssit ovat ke 7.9. - 19.10. Alla lisää.

# data[].attributes.subject
Kuntosalikurssi työttömille. Ilmoittautuminen Voimalassa 25.8. klo 12-15 tai viimeistään 31.8. mennessä. Kurssit ovat ke 7.9. - 19.10. Alla lisää.

# data[].attributes.headline
Me suomalaiset istumme itsemme sairaiksi - kustannukset nousevat vuosittain, eikä loppua näy

# data[].attributes.subject
Me suomalaiset istumme itsemme sairaiksi - kustannukset nousevat vuosittain, eikä loppua näy

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Paikallaanolo sekä liian vähäinen liikkuminen aiheuttavat yhteiskunnalle jo 4,7 miljardiin vuosittaiset kustannukset.

Kevyen liikuskelun lisääminen voi jo auttaa sairauksien ehkäisyssä. Kuvituskuva. Kuva: Nella Nuora / Yle

Valveilla ollessa yli kahdeksan tunnin päivittäinen istuminen, loikoilu ja makaaminen aiheuttavat noin 1,5 miljardin euron vuotuiset kustannukset Suomessa. Asia selviää Tampereella toimivan UKK-instituutin koordinoimasta tuoreesta tutkimuksesta.

- Suurin yksittäinen paikallaanolon kustannus syntyy työkyvyttömyyseläkkeiden muodostamasta tuottavuuden menetyksistä. Sen kustannus on lähes 700 miljoonaa euroa vuodessa, kertoo UKK-instituutin tutkija Päivi Kolu tiedotteessa.

Jos lasketaan yhteen liian vähäinen liikkuminen ja runsas paikallaanolo niin vuosittaiset kustannukset yhteiskunnalle nousevat jo 4,7 miljardiin vuosittain. Näissä laskelmissa on huomioitu esimerkiksi kroonisista kansansairauksista aiheutuvat terveydenhuollon kustannukset, sairauspoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet.

Tyypin 2 diabetes suurin kustannusten aiheuttaja

Kroonisista kansansairauksista suurin yksittäinen kustannusten aiheuttaja on tyypin 2 diabetes. Se on yhteydessä peräti kolmeen neljäsosaan paikallaolon ja lähes puoleen liikkumattomuuden terveydenhuollolle aiheuttamista kustannuksista.

- Vuositasolla tyypin 2 diabetes aiheuttaa reilun miljardin euron kustannukset paikallaanolosta ja noin 390 miljoonan euroa liikkumattomuudesta, summaa UKK-instituutin johtaja Tommi Vasankari.

Väestön ikääntymisen ja sairastavuuden kasvun seurauksena kustannukset nousevat vuosittain. Hiljattain julkaistussa UKK-instituutin tutkimuksessa (siirryt toiseen palveluun) havaittiin, että jo päivittäisen istumisajan vähentäminen vaikutti edullisesti tyypin 2 diabeteksen ja sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijöihin jo kolmen kuukauden ajanjaksolla. Jo vajaan tunnin lyhyempi päivittäinen istumisaika ja kevyen liikuskelun lisääminen voi auttaa sairauksien ehkäisyssä.

UKK-instituutti on tehnyt tutkimuksen yhteistyössä Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun, Jyväskylän ammattikorkeakoulun Likesin sekä Turun yliopiston Sydäntutkimuskeskuksen kanssa.

Tutkimuksessa on hyödynnetty erilaisia suomalaisia rekistereitä, jotka löytyy tietoa muun muassa terveyspalveluiden käytöstä, ennenaikaisista eläkkeistä sekä sairauspoissaoloista.
Voit keskustella aiheesta 04.05.2022 kello 23.00 saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Me suomalaiset istumme itsemme sairaiksi - kustannukset nousevat vuosittain, eikä loppua näy

# data[].attributes.attachment_link.description
Paikallaanolo sekä liian vähäinen liikkuminen aiheuttavat yhteiskunnalle jo 4,7 miljardiin vuosittaiset kustannukset. Valveilla ollessa yli kahdeksan tunnin päivittäinen istuminen, loikoilu ja makaaminen aiheuttavat noin 1,5 miljardin euron vuotuiset kustannukset Suomessa. Asia selviää Tampereella toimivan UKK-instituutin koordinoimasta tuoreesta tutkimuksesta. - Suurin yksittäinen paikallaanolon kustannus syntyy työkyvyttömyyseläkkeiden muodostamasta tuottavuuden menetyksistä.

# data[].attributes.body
Ihan valaiseva dokkari uudesta työnhakumallista.
(Ovat aika kriittisiä sitä kohtaan!)

# data[].attributes.attachment_link.description
Hallitus lupaa vappuna voimaan tulevalla työnhaun mallilla työttömille työtä ja yrityksille helpotusta työntekijäpulaan. MOT selvitti, miten malli toimii ja mihin sen lupaukset perustuvat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Etätyömahdollisuudesta on sukeutumassa työnantajille rekrytointivaltti työntekijähaussa. Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy maanantaina 28. helmikuuta.

Tullin verkkotoimittaja Niina Kellinsalmen virkapaikka on Helsingissä, mutta käytännössä hän tekee työnsä kotonaan Tampereella. Kuva: Marko Melto / Yle

Kaksi vuotta sitten iskenyt koronapandemia siirsi suomalaiset läppäriduunarit etätöihin koteihinsa. Tänä keväänä palaillaan jo kohti normaalia, kun valtakunnallinen etätyösuositus päättyy maanantaina 28. helmikuuta, mutta paluuta entiseen toimistoarkeen ei ole. Etätyössäkin on ilmennyt uusia vivahteita.

Nimittäin nyt moni etäilijä on kiinnostunut muuttamaan jopa satojen kilometrien päähän työpaikastaan, kun kehittyneet tietoliikenneyhteydet ovat vapauttaneet hoitamaan työn melkeinpä mistä tahansa. Kohtuuetäisyydellä työpaikasta ei ole enää pakko asua.

Näin teki myös Tullin verkkotoimittaja Niina Kellinsalmi, muun muassa halvemman asumisen kannustamana. Hän osti asunnon ja muutti kuukausi sitten Helsingistä takaisin vanhaan kotikaupunkiinsa Tampereelle. Työpaikka on edelleen virallisesti Helsingissä, mutta työt hän tekee Tampereella jatkossakin.

- Työt ovat sujuneet etänä hyvin. Oikeastaan ei ole eroa siihen, tekisinkö työt Helsingistä etänä vai täältä Tampereelta etänä kotona, Kellinsalmi kertoo.

Kellinsalmen mukaan työnantaja suhtautui muuttoon kannustavasti. Hänen viestintätiimissään on päätetty jatkaa pääosin etänä koronan väistyttyäkin.

- En ole meidän tiimistä ensimmäinen, joka muutti pääkaupunkiseudun ulkopuolelle.

Niina Kellinsalmi voi tehdä töitään vaikka kotinsa keittiössä. Kuva: Marko Melto / Yle

Kaikkiaan liki puolet Tullin 2 000 työntekijästä on edelleen etätöissä ja työnantajan puolesta mahdollisimman moni voisi pysyä etätöissä jatkossakin. Myös valtion uusi kiinteistö- ja toimitilastrategia näyttää peukkua etätöille.

- Tulli aikoo selvittää kuinka paljon toimistotilaa enää tarvitaan eri puolilla maata. Arvioimme, että voisimme säästää miljoona euroa vuodessa toimistotiloja karsimalla. Se tarkoittaisi 7-8 prosentin säästöä vuokrakuluista, kertoo Tullin viestintäjohtaja Mika Parkkonen.

Rekrytointivaltti

Työelämän asiantuntija, vanhempi tutkija Virpi Ruohomäki Työterveyslaitokselta sanoo, että etätyön ansiosta kodin ja työpaikan etäisyys toisistaan on menettänyt merkitystään, koska töihin matkataan silloin enää harvakseltaan. Se on iso etu.

- Työmatkoista säästyvä aika on monelle hyvin tärkeää, jos osan töistä voi tehdä etänä. Etätyömahdollisuus merkitseekin työnantajille rekrytointivalttia tulevaisuudessa. Monet toivovat voivansa tehdä päätöksiä siitä, missä asutaan ja eletään muilla perusteilla kuin pelkästään työpaikan sijainnin perusteella, Ruohomäki sanoo.

Suuret työnantajat voivat samalla hyötyä laajasta toimipisteverkostaan. Tällöin työntekijä voi pitkälti valita, missä hänen virallinen työpisteensä on, vaikka hän työnsä tekisikin lähinnä etänä kotoaan.

- Luulen että se on aika hyvä rekrytointivaltti, koska se tuo joustavuutta työntekijälle hänen asuinpaikkansa ja työpaikan sijainnin suhteen. Näissä voidaan puhua hajautuneesta organisaatiosta ja näitähän meillä on tässä maassa jo aika paljon, Ruohomäki sanoo.

Virpi Ruohomäen mukaan moni etäilijä pitää työmatkoista itselle säästyvää aikaa tärkeänä etätyön etuna. Kuva: Työterveyslaitos

Etuja ja haittoja

Etätyö on muuttanut suomalaisten työnteon tapoja kahden koronavuoden aikana ja nyt on selvää, että etätyö on tullut jäädäkseen.

- Tutkimusten mukaan etätyön etuja ovat säästyvät työmatkat, työn itsenäisyys ja joustavuus ja työn ja muun elämän yhteensovittaminen, Ruohomäki luettelee.

Etätyön haasteena ovat työajan venyminen, yksinäisyys ja eristyneisyyteen liittyvät riskit. Työpaikan yhteisöllisyyskin heikentyy, kun tekijät ovat kuka missäkin.

Joka tapauksessa etätyöskentely jatkuu laajassa mittakaavassa koronapandemian jälkeenkin, koska valtaosa työntekijöistä niin haluaa. Tämä on selvinnyt kyselyissä. Aika harva haluaa kuitenkaan tehdä pelkästään etätyötä, vaan yleisin toive on etä- ja läsnätyön yhdistelmä, hybridi. Etänä esimerkiksi joitakin päiviä viikossa tai kuukaudessa.

- Nyt on kyse siitä, miten etätyötä ja työpaikalla tehtävää läsnätyötä jatkossa yhdistetään. Työpaikoilla mietitään parhaillaan erilaisia hybridiratkaisuja eli etä- ja läsnätyön yhdistämistä.

Pelkkä etäily ei maistu Niina Kellinsalmellekaan, vaan hänkin haluaa välillä tavata työkavereitaan oikeasti.

- Kyllä ehdottomasti. Siihen en tietenkään halua, että matkustaisin viitenä päivänä viikossa junalla Pasilaan, mutta mieluusti kävisin siellä kuukausittain tai vaikka lähes viikoittain, jos on tarvetta.

# data[].attributes.attachment_link.title
Niina Kellinsalmi lähti Tampereelle, kun konttoripakko poistui - satojen kilometrien työmatka ei haittaa, kun etätyöläinen laskee plussia ja miinuksia

# data[].attributes.attachment_link.description
Etätyömahdollisuudesta on sukeutumassa työnantajille rekrytointivaltti työntekijähaussa. Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy maanantaina 28. helmikuuta. Kaksi vuotta sitten iskenyt koronapandemia siirsi suomalaiset läppäriduunarit etätöihin koteihinsa. Tänä keväänä palaillaan jo kohti normaalia, kun valtakunnallinen etätyösuositus päättyy maanantaina 28. helmikuuta, mutta paluuta entiseen toimistoarkeen ei ole. Etätyössäkin on ilmennyt uusia vivahteita.

# data[].attributes.headline
"Videon tekeminen vähän jännitti, varmaan 50 ottoa otin", sanoo Alina Timonen, 30 – digitaalisuus on mullistanut työhakemusten maailman

# data[].attributes.subject
"Videon tekeminen vähän jännitti, varmaan 50 ottoa otin", sanoo Alina Timonen, 30 – digitaalisuus on mullistanut työhakemusten maailman

# data[].attributes.body
Varmaan edelleen pitkälti alakohtaista kuinka yleistä videohakemukset on. En oikein usko että olis kovin yleistä "meidän" aloilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
“Videon tekeminen vähän jännitti, varmaan 50 ottoa otin”, sanoo Alina Timonen, 30 – digitaalisuus on mullistanut työhakemusten maailman

# data[].attributes.attachment_link.description
Työnhausta on tullut koronan myötä entistä digitaalisempaa. Esimerkiksi videohakemukset ovat yleistyneet. Työnhaku on myös yhä ammattimaisempaa.

# data[].attributes.headline
"Älykkyys ei suojaa kaikilta ajattelun vinoumilta, kuten vahvistusharhalta. Yksi syy siihen on se, että joukkoon kuuluminen on usein ihmiselle tärkeämpää kuin totuus, kirjoittaa Saarikivi."

# data[].attributes.subject
"Älykkyys ei suojaa kaikilta ajattelun vinoumilta, kuten vahvistusharhalta. Yksi syy siihen on se, että joukkoon kuuluminen on usein ihmiselle tärkeämpää kuin totuus, kirjoittaa Saarikivi."

# data[].attributes.body
Ajattelin että vois olla hyvä idea postata ihan yleishyödyllisiä asioita eikä vain Wlab-, työ- ja opiskelukeskeistä sisältöä.

Palautetta voi antaa kaikille ohjaajille, mut ehkä pääasiassa Terolle eli mulle :P

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Älykkyys ei suojaa kaikilta ajattelun vinoumilta, kuten vahvistusharhalta. Yksi syy siihen on se, että joukkoon kuuluminen on usein ihmiselle tärkeämpää kuin totuus, kirjoittaa Saarikivi.

Katri Saarikivi Aivotutkija

Kotiplaneettamme litteään olomuotoon uskovista kertovassa dokumenttielokuvassa (siirryt toiseen palveluun) eräät päättävät tehdä tieteellisen kokeen. Tarkoituksena on osoittaa tarkan mittalaitteen avulla, että maapallo ei ole pallo, vaan litteä. Laitetta käyttävät koulutetut ihmiset, jotka toteuttavat kokeen asianmukaisesti. Tulos osoittaa odotetusti, että tämän taivaankappaleemme pinta on kaareva. Kokeilijat eivät kuitenkaan päättele olevansa väärässä, vaan että laite on mäsä. Pannukakkuhypoteesi tulisi kyllä todistetuksi paremmalla, kalliimmalla värkillä. Tässä vaiheessa katsoja turhautuu pahanpäiväisesti. Miten voi olla mahdollista, että selvästi fiksut tyypit ovat noin hurahtaneita, eivätkä usko selvää näyttöä?

Älykkyyttä on tutkijoiden tämänhetkisen yhteisymmärryksen perusteella kahdensorttista (siirryt toiseen palveluun) : kiteytynyttä älykkyyttä, johon kuuluvat koulussa opitut asiat, kuten äidinkielen sanavarasto, yleistieto ja laskutaito, sekä joustavaa päättelykykyä. Joustavaa älykkyyttä mitataan usein tehtävillä, joissa abstraktien kuvioiden sarjasta pitää bongata logiikka, ja tämän avulla päätellä, minkälainen kuvio täydentää sarjan.

Järkevyys taas on määritelty (siirryt toiseen palveluun) kyvyksi soveltaa loogista päättelykykyä siten, että voi toimia tilanteiden vaatimilla tavoilla, sekä tehdä tiedon avulla pitäviä päätelmiä siitä, mikä on totta. Järjen puute olisi puolestaan esimerkiksi sitä, että antaa epäolennaisten asioiden vaikuttaa päätöksiin, tai että ajattelu on vinoumien vietävissä.

Ihmisaivot pyrkivät säästämään energiaa, ja järkeily edellyttää pientä ponnistelua.

Ajatusta älykkyyden ja järkevyyden erillisyydestä tukevat tutkimustulokset siitä, että korkea ÄO ei suojaa kaikilta ajattelun vinoumilta, kuten vahvistusharhalta (siirryt toiseen palveluun) . Siinä ihmiset etsivät ja painottavat päättelyssään omaa näkökulmaa tukevaa tietoa, vähätellen vastakkaista.

Syitä vinoumiin on monia. Yksi on se, että ihmisaivot pyrkivät säästämään energiaa, ja järkeily edellyttää pientä ponnistelua. Toinen on se, että tieto ei ole ihmisen mielessä neutraali asia.

Tieto ja sen perusteella muodostetut mielipiteet liittyvät minäkuvaan ja arvoihin. Nämä ovat puolestaan niitä asioita, joiden avulla liitymme toisiin.

Ryhmäidentiteetin vaikutuksista järkeilyyn kertoo tuore tutkimus (siirryt toiseen palveluun) , jossa Brexitin puolesta äänestäneet katselivat Twitter-viestejä, joissa oli joko heidän mielipidettään tukevaa, neutraalia tai sen vastaista tietoa. Tehtävänä oli arvioida, pitivätkö he tietoja tosina. Kun osallistuja näki viestin, jonka mukaan esimerkiksi Brexit lisäisi passijonojen pituutta, aktivoitui uhkaavien tunnesignaalien käsittelyyn liittyvä aivoalue. Lisäksi, jos tweetin lähettäjä ei ollut osallistujan mielestä luotettava taho, aktivoitui aivoalue, joka osallistuu itsen ja muiden arviointiin.

Tutkimukset ehdottavat kansalaisten välisen kahtiajaon merkittävästi heikentävän ajattelun monimuotoisuutta yhteiskunnassa, ja siten koko kansakunnan selviytymiskykyä.

Tutkijat ovat ehdottaneet (siirryt toiseen palveluun) , että tietynlaista tietoa pohtiessaan, ihmismielessä joukkoon kuulumisen arvo ajaa hyvän päättelyn arvon ohitse. Tästä kertoo esimerkiksi se, että kohdatessaan oman poliittisen ideologiansa vastaista tietoa, ihmisten kyky matemaattiseen päättelyyn heikkenee (siirryt toiseen palveluun) . Samaa järjen katoa ei tapahdu, jos laskutoimitukset tehdään täsmälleen samoilla luvuilla, mutta neutraalin tiedon parissa.

Jaettujen mielipiteiden kriittinen tarkastelu voidaan siis joissain porukoissa kokea uhaksi, jos se nakertaa joukkoa yhdessäpitävää rakennetta. Sisäistettynä tämä myös heikentää yksittäisten ryhmän jäsenten päättelykykyä. Ongelma ei ole vähäpätöinen. Kun katoaa kyky tarkastella vastapuolen argumentteja järjellä, katoaa samalla kyky keskusteluun. Tutkimukset (siirryt toiseen palveluun) ehdottavat kansalaisten välisen kahtiajaon merkittävästi heikentävän ajattelun monimuotoisuutta yhteiskunnassa, ja siten koko kansakunnan selviytymiskykyä.

Täytyisikin äkkiä lisätä järkeä tähän peliin.

Jokainen voi torjua vahvistusharhaa yksinkertaisesti etsimällä tietoa, joka onkin omaa mielipidettä vastaan.

Lisäksi, jos yhteisöt voivat heikentää järkeä, kenties voivat ne myös tukea sitä.

Useimmat meistä kuuluvat johonkin porukkaan. Niissä voi miettiä, miten omassa jengissä suhtaudutaan erimielisyyteen.

Rakentaako vuorovaikutus maaperää, jossa ajattelun monimuotoisuus viihtyy niin, että järki kukoistaa, vai haurasta kudelmaa, jossa järjettömästä totuudesta pidetään selvän näytönkin edessä kiinni?

Kirjoittaja tutkii empatian ja oppimisen aivomekanismeja Helsingin yliopistossa, ja on myös innokas tieteen yleistajuistaja. Hän sai inspiraation tähän kolumniin ja järkevyystutkimusten kaiveluun kognitiotieteilijä Steven Pinkerin tuoreen Rationality-kirjan julkistuksesta.

Kolumnista voi keskustella 1.2. klo 23.00 saakka.

# data[].attributes.attachment_link.title
Katri Saarikiven kolumni: Järki ja äly eivät ole sama asia

# data[].attributes.attachment_link.description
Älykkyys ei suojaa kaikilta ajattelun vinoumilta, kuten vahvistusharhalta. Yksi syy siihen on se, että joukkoon kuuluminen on usein ihmiselle tärkeämpää kuin totuus, kirjoittaa Saarikivi. Katri Saarikivi Aivotutkija Kotiplaneettamme litteään olomuotoon uskovista kertovassa dokumenttielokuvassa (siirryt toiseen palveluun) eräät päättävät tehdä tieteellisen kokeen. Tarkoituksena on osoittaa tarkan mittalaitteen avulla, että maapallo ei ole pallo, vaan litteä.