# data[].attributes.headline
Millä mediayhtiöillä on eniten valtaa vaikuttaa käyttäytymiseemme, miksi?

# data[].attributes.subject
Millä mediayhtiöillä on eniten valtaa vaikuttaa käyttäytymiseemme, miksi?

# data[].attributes.body
Koen, että jokaisella mediayhtiöillä on meihin oma erilainen vaikutuksensa:

Sanoma on suurin kaupallinen vaikuttaja – sen mediat muokkaavat julkista keskustelua, mielipiteitä ja ostokäyttäytymistä

Yle on puolestaan yksi luotetuimmista tiedonlähteistä, joka tavoittaa laajasti eri ikäluokkia, erityisesti iäkkäämpää väestöä ja politiikasta kiinnostuneita – vaikuttaa erityisesti asenteisiin, arvovalintoihin ja kansalaiskeskusteluun

MTV – yhdistää viihteen, uutiset ja mainonnan – vaikuttaa siihen mitä katsotaan, mistä puhutaan, mitä ajatellaan ajankohtaisista aiheista.

# data[].attributes.headline
Millaisia positiivisista tai negatiivisista vaikutuksia medialla on omaan elämääni?

# data[].attributes.subject
Millaisia positiivisista tai negatiivisista vaikutuksia medialla on omaan elämääni?

# data[].attributes.body
Olen itse käytännössä lopettanut uutisten päivittäisen kuluttamisen – jatkuva (negatiivisten) uutisten tulva aiheutti ahdistusta ja tuntui, ettei maailmalta koskaan kuulunut mitään hyvää. Ja jos kuuluikin, se hautautui ajatuksissani kaiken ikävän alle. Tämä silmien ja korvien sulkeminen voi jonkun mielestä kuulostaa sinisilmäiseltä tai ehkä jopa itsekkäältä, mutta loppupeleissä olemme itse vastuussa omasta hyvinvoinnistamme ja vastuussa siitä, mikä on meille hyväksi ja mikä ei. Miksi väkisin lisätä tuskaa ja pahaa mieltä, kun oman energian voi arjessa ohjata mielummin hyviin asioihin? Aina jokainen tärkeä tieto ja aihe on minut saavuttanut, joten ainakaan uutisten lukematta jättäminen ei ole tähän vaikuttanut.

Sosiaalisen median kanavissa huomaan kuluttamani sisällön olevan huomattavasti kevyempää, se inspiroi minua ja menee viihteestä siinä missä esimeriksi sarjojen katseleminenkin. Negatiivista vaikutusta on toki myös – ajankäytöllisestä näkökulmasta haluaisin vähentää sen käyttöä, mutta sosiaalinen media mahdollistaa mm. luovalla alalla niin paljon, etten haluaisi kuitenkaan lopettaa sen käyttöä kokonaan. Jonain päivänä toivoisin pystyväni enemmän tuottamaan kuin kuluttamaan sisältöä.

# data[].attributes.headline
Mihin suuntaan toivon median merkityksen ja vaikuttavuuden kehittyvän tulevaisuudessa yleisön näkökulmasta?

# data[].attributes.subject
Mihin suuntaan toivon median merkityksen ja vaikuttavuuden kehittyvän tulevaisuudessa yleisön näkökulmasta?

# data[].attributes.body
Rehellisesti sanottuna toivoisin, että jossain määrin media menettäisi merkitystään ja vaikuttavuuttaan tulevaisuudessa. Välillä tuntuu, ettei ihmiset osaa enää ajatella tai rakentaa omia mielipiteitään itse, vaan kaikkia tekemiämme valintoja ohjaa muiden mielipiteet, trendit ja erilaiset villitykset. Media tulee varmasti aina olemaan osa yhteiskuntaamme, mutta tekisi hyvää, jos se siirtyisikin arjessamme pienempään sivurooliin.

# data[].attributes.headline
Median kautta meihin pyritään vaikuttamaan monella tavalla ja monista eri syistä – ihmisenä, kuluttajana, ja äänestäjänä.

# data[].attributes.subject
Median kautta meihin pyritään vaikuttamaan monella tavalla ja monista eri syistä – ihmisenä, kuluttajana, ja äänestäjänä.

# data[].attributes.body
Sisällön valinnalla ja painotuksella

Media päättää, mitkä asiat pääsevät esille ja millä tavalla ne esitetään. Esimerkiksi tiettyjen asioiden korostaminen tai jättäminen huomiotta ohjaa yleisön ajatuksia ja huolenaiheita.

Tätä kutsutaan agenda-setting-teoriaksi.

Kuvilla ja äänensävyllä

Esimerkiksi poliitikon esittäminen negatiivisessa tai positiivisessa valossa vaikuttaa siihen, miten häneen suhtaudutaan.

Sama ilmiö näkyy mainonnassa, jossa visuaalisuus ja musiikki herättävät tunteita.

Sanavalinnoilla ja kehystyksellä (framing)

Sanoilla kuten "terroristi" vs. "vapaustaistelija" tai "veronkevennys" vs. "sosiaalietuuksien leikkaus" on vaikutusta siihen, miten ymmärrämme tilanteen.

Algoritmien kautta (sosiaalinen media)

Sosiaalisen median algoritmit suosivat sisältöä, joka saa reaktioita – usein tunteita herättävää tai jakautumista aiheuttavaa materiaalia.

# data[].attributes.headline
Perinteinen media vs. digitaalinen media

# data[].attributes.subject
Perinteinen media vs. digitaalinen media

# data[].attributes.body
Ennen:

Vaikuttaminen tapahtui pääosin sanomalehdissä, televisiossa ja radiossa.

Sisällön tuottajina toimivat ammattilaiset: toimittajat, poliitikot, tutkijat.

Yleisö oli passiivinen vastaanottaja – sisältöä ei kommentoitu tai jaettu samalla tavalla.

Nyt:

Vaikuttaminen tapahtuu sosiaalisessa mediassa, YouTubessa, podcasteissa, TikTokissa, jne.

Kuka tahansa voi olla vaikuttaja – esimerkiksi tubettajat, Instagram- ja TikTok-vaikuttajat, tavalliset käyttäjät.

Yleisö on aktiivinen osallistuja ja sisällön jakaja. Sisältö leviää nopeasti.

# data[].attributes.body
Ennen:

Mainokset ja viestit näkyivät kaikille samanlaisina (esim. TV-mainos koko kansalle).

Julkinen keskustelu oli näkyvää ja yhteistä.

Nyt:

Vaikuttaminen tapahtuu yksilöllisesti kohdennetulla sisällöllä. Algoritmit näyttävät eri ihmisille eri sisältöä – esimerkiksi:

Mainokset räätälöidään selaushistorian ja sijainnin mukaan.

Poliittiset kampanjat voivat näyttää eri viestin nuorille kuin ikääntyville.

# data[].attributes.body
Ennen:

Vaikuttaminen perustui usein tietoihin, tutkimuksiin ja asiantuntijuuteen.

Journalismilla oli selkeä rooli totuuden etsinnässä ja "portinvartijana".

Nyt:

Vaikuttaminen on yhä enemmän tunnepitoista ja nojaa visuaaliseen sisältöön, meemikuvastoon, tarinoihin.

Faktojen rinnalla leviää valeuutisia ja disinformaatiota. On vaikeampaa erottaa luotettavaa tietoa epäluotettavasta.

Viestintä on nopeaa ja tunteisiin vetoavaa → harkinta-aika lyhenee.

# data[].attributes.body
Ennen:

Vaikuttaminen oli yksisuuntaista ja harvojen käsissä (esim. pääkirjoitukset, kampanjat).

Nyt:

Yhteisöt (esim. some-ryhmät, Discord-serverit, Reddit-yhteisöt) muodostavat vaikuttavia mielipidekuplia.

Vaikuttaminen tapahtuu vertaisten kautta: ihmiset uskovat helpommin toista käyttäjää tai ystävää kuin virallista tahoa.

# data[].attributes.body
Ennen:

Vaikuttamissisältöjä tuli rajallisesti – tietyt uutiset, mainokset, kampanjat.

Nyt:

Meitä pommitetaan sadoilla vaikuttamisyrityksillä päivittäin – usein emme edes tiedosta niitä.

Vaikuttaminen on jatkuvaa ja monikanavaista: selain, puhelin, some, podcast, sähköposti, YouTube, jne.

# data[].attributes.body
Valikointi ja rajaus (agenda-setting)

Media päättää mistä puhutaan – ja mistä vaietaan. Tämä ei tarkoita valehtelua, vaan sitä, että tietyt aiheet, näkökulmat tai ihmiset nostetaan esiin, ja toiset jäävät taustalle.

Esimerkki: Uutisissa saatetaan keskittyä nuorisorikollisuuteen, vaikka nuorten rikokset olisivat vähentyneet. Se luo mielikuvan, että ongelma olisi kasvanut.

Kehystäminen (framing)

Sama asia voidaan esittää monella eri tavalla – ja sanojen valinta muokkaa viestin tulkintaa. Tätä kutsutaan kehystämiseksi.

Esimerkki:
"Työtön saa tukia" vs. "Valtio tukee työllistymistä" → sama ilmiö, eri kehys.

Tunteisiin vetoaminen

Media käyttää kuvia, musiikkia, värejä, sanoja ja tarinoita herättämään tunteita, kuten pelkoa, empatiaa, vihaa tai toivoa.

Esimerkki: Mainokset vetoavat usein iloon, yhteisöllisyyteen tai ulkopuolisuuden pelkoon.

Poliittinen viestintä voi käyttää pelottelua tai "me vastaan ne" -asettelua.

Toisto

Toistamalla samoja viestejä, mielikuvia tai iskulauseita ne jäävät mieleen ja alkavat tuntua tutuilta ja jopa tosilta.

Esimerkki: Brändien sloganit, poliittiset iskulauseet, some-meemien toistuvat viestit.

Asiantuntijan, kuuluisuuden tai "tavallisen ihmisen" auktoriteetti

Vaikutusviesti voi tulla:

Asiantuntijalta → lisää uskottavuutta

Julkkiksen kautta → luodaan brändin imago

Tavallisen ihmisen kertomana → luodaan samaistuttavuutta

Esimerkki: Lääkärin mainitseminen terveysmainoksessa, vaikuttajan käyttökokemus Instagramissa.

Visuaalinen viestintä

Kuvat ja videot vaikuttavat nopeammin ja vahvemmin kuin pelkkä teksti. Ne herättävät tunteita ja jäävät muistiin.

Esimerkki: Uutiskuvassa voi näkyä vain itkevä lapsi → herättää empatiaa ilman sanoja.

Tarinoiden voima (narratiivisuus)

Ihmiset muistavat ja samaistuvat paremmin tarinoihin kuin tilastoihin. Media käyttää tätä kertomalla yksilötarinoita suurista ilmiöistä.

Esimerkki: Sen sijaan että puhutaan "pakolaisuudesta", kerrotaan ihmisen oikeista kokemuksista.

Algoritmit ja kohdentaminen (digitaalinen media)

Sosiaalinen media käyttää algoritmeja, jotka näyttävät sinulle juuri sinulle sopivaa sisältöä – ja piilottavat muun.

Esimerkki: Saatat nähdä Facebookissa vain omaa maailmankuvaasi tukevia uutisia → syntyy "kupla"

# data[].attributes.body
Median merkitys suomalaisten elämässä on selvästi noussussa, vaikka perinteinen media, kuten sanomalehdet ja televisio, ei enää hallitse arkea entiseen tapaan. Digitaaliset alustat ja sosiaalinen media ovat tehneet mediasta jatkuvasti läsnä olevan osan arkea – uutiset, viihde ja sosiaalinen vuorovaikutus kulkevat mukana koko päivän ajan.

Sosiaalinen media on muuttanut kansalaisista myös sisällöntuottajia, ja sen kautta vaikutus on entistä henkilökohtaisempaa. Algoritmit suodattavat, mitä sisältöä näemme, ja mainonta kohdentuu tarkasti. Tämä tekee mediasta aiempaa vahvemman vaikuttajan niin kuluttamisessa, mielipiteiden muodostamisessa kuin yhteiskunnallisessa keskustelussa.

Vaikka osa ihmisistä saattaa kokea mediaähkyä, se ei tarkoita vaikutuksen vähenemistä – päinvastoin. Media vaikuttaa meihin nyt monipuolisemmin ja huomaamattomammin kuin koskaan ennen. Samalla se korostaa kriittisen medialukutaidon tarvetta.

# data[].attributes.headline
Median merkitys on kasvussa, mutta sen muoto on muuttunut – se on siirtynyt taustalta keskiöön, entistä henkilökohtaisemmalla ja jatkuvammalla tavalla.

# data[].attributes.subject
Median merkitys on kasvussa, mutta sen muoto on muuttunut – se on siirtynyt taustalta keskiöön, entistä henkilökohtaisemmalla ja jatkuvammalla tavalla.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Uuden koronaviruksen aiheuttama covid-19 -pandemia ja epidemian ehkäisemiseen pyrkivät toimet ovat lisänneet televisio-ohjelmien katselua, internetin mediapalveluiden ja myös sosiaalisen median käyttöä Suomessa. Kevään 2020 valmiuslain nojalla koululaiset ja opiskelijat siirtyivät etäopintoihin, monet työlliset etätöihin, ja iäkkäitä ja kroonisesti sairaita vakavan tautimuodon riskiryhmäläisiä kehotettiin välttämään kodinulkopuolisia sosiaalisia kontakteja sairastumisen pelossa.

Fyysisten tapaamisten sijasta sosiaalisia kontakteja olikin pidettävä yllä tietotekniikan avulla, esimerkiksi verkon välityksellä.

Tilastokeskuksen väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen tuloksista piirtyy kuva, jossa koronakeväänä 2020 internetissä tehtiin asioita selvästi yleisemmin kuin "vanhan normaalin" aikaan aiempina vuosina. Käsittelemme tässä artikkelissa pandemian aikaan median ja internetin käytössä tapahtuneita muutoksia Tilastokeskuksen ja muiden tiedontuottajien tutkimusten valossa.

Koronakeväänä median parissa kului keskimäärin 9,5 tuntia päivässä

Yleisesti ottaen suomalaiset käyttivät epidemiakevään 2020 aikana selvästi aiempaa enemmän aikaa median parissa. Markkinatutkimuslaitos Kantar TNS on laskenut Mediapäivä -tutkimuksessaan, että vuoden 2020 ensimmäisellä puoliskolla suomalaiset käyttivät keskimäärin 9,5 tuntia päivässä eri viestinten äärellä. Tämä on 1,5 tuntia enemmän kuin vuotta aiemmin.

Medioita voi käyttää osittain päällekkäin - esimerkiksi sosiaalisen median kanavia voi seurata samalla kun katsoo televisio-ohjelmaa. Tämä selittää osin verraten korkeita lukuja ja kasvua, jonka mukaan median parissa kuluu käytännöllisesti katsoen kaikki vapaa-aika.

Kantar TNS:n tietojen mukaan koronakeväänä kasvoi eniten sanomalehtien, iltapäivälehtien ja ilmaisjakelulehtien verkkosivujen lukeminen (+41 %). Myös digipelaaminen, kotimaisten nettitelevisiopalveluiden seuraaminen ja aikakauslehtien verkkosivujen lukeminen lisääntyivät tuntuvasti. Minuuttimääräisesti eniten kasvoi kuitenkin perinteisen lineaaritelevision katselu. Televisiota katseltiin keskimäärin 35 minuuttia enemmän kuin vuotta aiemmin. (Kantar TNS 2020a.)

Perinteisen lineaaritelevision katselu kasvoi erityisesti lapsilla ja keski-ikäisillä

Television katselun lisääntyminen käy ilmi myös markkinatutkimusyritys Finnpanelin mittauksista. Television katselu kasvoi 21 prosenttia edelliseen vuoteen nähden valmiuslain soveltamisen aikana maalis-toukokuussa. Eniten kasvoi pienten lasten (4-9-vuotiaat) ja keski-ikäisten (35-44-vuotiaat) television katselu. (Finnpanel 2020a.)

Suosituin ohjelma koronakevään aikana oli maaliskuun 30. päivän iltana puoliyhdeksän uutislähetys julkisen palvelun Yle TV1 -kanavalla. Hallitus oli aiemmin päivällä ilmoittanut rajoitustoimien jatkamisesta. 1,4 miljoonaa katsojaa seurasi illan uutislähetystä.

Onkin merkille pantavaa, että nimenomaan perinteisten televisiouutisten seuraaminen on lisääntynyt koronapandemian aikana: valmiuslain soveltamisajankohtana uutislähetysten seuraaminen kaksinkertaistui edelliseen vuoteen nähden. Keski-ikäisillä televisiouutisten katselu on jopa kolminkertaistunut vanhasta normaalista.

Toisaalta erilaiset viihdeohjelmat ovat edelleen television suosituinta antia, koronakeväänä 2020 esim. musiikkikilpailu The Masked Singer. Television katselun lisäksi pandemia mullisti myös television ohjelmatarjontaa, kun isot televisiotapahtumat kuten Euroviisut, Tokion olympialaiset ja monet muut arvokisat ja tilaisuudet jäivät pitämättä.

Työmatkaliikenteen vähentyminen hiljensi radiot

Vastaavasti radion kuuntelu ei Finnpanelin keräämien tietojen mukaan kasvanut, vaan itseasiassa hieman väheni kevään 2019 ja 2020 välillä. Toisaalta muutos peittää alleen sen seikan, että julkisen palvelun Yleisradion kanavia kuunneltiin keväällä 2020 minuuttimääräisesti yhtä paljon kuin vuotta aiemmin, kun taas yksityisen, kaupallisen radion kanavien kuuntelu väheni. (Vrt. Finnpanel 2020b.)

Radion kuuntelun vähenemiseen voi mahdollisesti vaikuttaa se, että suomalaiset kuuntelevat radiota paljon autossa työpaikalle matkustaessaan ja työpaikalla ollessaan. Vahvan etätyösuosituksen myötä tätä toimintoa ei ollut enää samaan tapaan kuin aiemmin. Yleisradion kanavat ovat perinteisesti olleet erityisesti vanhemman väestön suosiossa eikä eläkeläisillä tullut tässä vastaavaa muutosta arkeen kuin nuorilla ja työikäisillä.

Vastaava kehitys on havaittu myös esimerkiksi Tanskassa, jossa yhteiskunnan sulkutoimet vähensivät työmatkaliikennettä ja siten myös radion kuuntelua, joka tyypillisesti tapahtuu liikenteessä.

Tanskalaisen Podcast Indexin mukaan myös podcastien kuuntelu väheni sulkutoimien aikana. Podcastien kuuntelun yleisyyteen vaikutti vähentyneen työmatkaliikenteen ohella myös se, että paikallinen julkisen palvelun yleisradio (DR) joutui yhteiskunnan sulkutoimien vuoksi keskeyttämään joidenkin ohjelmiensa tuotannon, jolloin uusia podcastjaksoja ei ollut kuunneltavissa entiseen tapaan. (Slots- og Kulturstyrelsen 2020; muiden Pohjoismaiden mediatrendeistä pandemian aikana ks. Nordicom 2020.)

Sosiaalinen kanssakäyminen internetissä kasvoi

Pandemiasuosituksissa ihmisiä kehotettiin pitämään fyysinen etäisyys toisiinsa. Suomalaiset noudattivat annettuja ohjeita, vähensivät tapaamisia ja jatkoivat yhteydenpitoa eri tavoin tekniikan avulla.

Vuonna 2020 yhteisöpalvelujen käyttö yleistyi selvästi. Yhteisöpalvelua viimeisen kolmen kuukauden aikana käyttäneiden osuus kasvoi edellisestä vuodesta kahdeksan prosenttiyksikköä 69 prosenttiin. Eräissä ikäryhmissä muutos oli tätäkin suurempaa, 45-54-vuotiaissa muutos oli 15 prosenttiyksikköä ja 65-74-vuotiaissa 14 prosenttiyksikköä. (Kuvio 1.)

Kuvio 1. Yhteisöpalvelua seuranneet sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2016-2020 (seurannut jotain palvelua viimeisen 3 kk aikana), 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Yhteisöpalveluja käytettiin vuonna 2020 myös aiempaa ahkerammin. Peräti 36 prosenttia suomalaisista käytti yhteisöpalvelua useasti päivässä. Osuus on yhdeksän prosenttiyksikköä suurempi kuin edellisenä vuonna.

Yhteisöpalvelujen aktiivikäyttö yleistyi eniten nuorilla ja nuorilla aikuisilla (16-24-vuotiaat) sekä keski-ikäisillä (45-54-vuotiaat). Sen sijaan vanhemmissa ikäryhmissä aktiivinen käyttö ei yleistynyt, vaikka yhteisöpalvelujen käyttö sinällään yleistyi. (Kuvio 2.)

Kuvio 2. Yhteisöpalvelua useasti päivässä seuraavat 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Yhteisöpalveluja käyttävien osuuden kasvu on huomionarvoista sikäli, että muutaman edeltävän vuoden aikana niiden käyttö oli pysynyt ennallaan. Se oli yleistynyt vain vanhemmissa ikäryhmissä ja niissäkin vain hieman. Nuoremmissa ikäryhmissä yhteisöpalvelujen käyttö (yleisyys) oli jopa vähentynyt.

Yhteisöpalvelujen suosion kasvussa pandemia-aikana ei kuitenkaan ole kyse vain sosiaalisista suhteista vaan myös esimerkiksi viihteen kulutuksen ja tiedon haun kasvusta.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen mukaan seuratuin sosiaalisen median palvelu Suomessa oli Facebook-yhtiön Facebook-yhteisöpalvelu, jota käytti 58 prosenttia 16-89-vuotiaista. Toiseksi yleisimmin käytettiin saman yhtiön WhatsApp-pikaviestintä (50 %) ja kolmanneksi eniten saman yhtiön Instagram-kuvienjakopalvelua (39 %).

Muilla yhtiöillä käyttäjiä on selvästi vähemmän. Esimerkiksi yhteisöpalvelu ja mikrobloggausalusta Twitteriä käytti 13 prosenttia suomalaisista ja vuoden mittaan paljon julkisuutta saanutta TikTok-videonjakopalvelua kuusi prosenttia 16-89-vuotiaista (34 prosenttia 16-24-vuotiaista). (Taulukko 1.)

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2020

Vuonna 2020 nettiä käytettiin sosiaaliseen yhteydenpitoon aiempaa yleisemmin myös muilla tavoilla. Internetpuheluiden suosio jatkoi kasvuaan vuonna 2020: viimeisen kolmen kuukauden aikana internetpuheluita soittaneiden osuus nousi 13 prosenttiyksikköä 72 prosenttiin. Luku sisältää yksityistarkoituksessa soitetut video- ja äänipuhelut.

Vanhemmissa ikäryhmissä myös pikaviestintä matkapuhelimella yleistyi. Yli 16-vuotiaasta väestöstä 76 prosenttia pikaviesti vuonna 2020.

Nettipalveluiden käytön intensiteetin kasvusta on niukasti tietoa

Tilastokeskuksen väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksella kerätään vuosittain tietoa internetin käytöstä. Tutkimuksessa pyritään kartoittamaan yli 16-vuotiaiden suomalaisten netin käyttöä mahdollisimman moniulotteisesti. Verkkomedian seuraamisen lisäksi kyselyssä selvitetään laajasti myös muita netin käyttötapoja. Kysymysten yleisin viiteaika on viimeiset kolme kuukautta. Tutkimuksen aineisto kerättiin vuonna 2020 juuri kevään poikkeustila-aikana.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen tuloksista käy ilmi, että aiempaa useampi suomalainen käytti nettiä keväällä 2020 eri tarkoituksiin, esimerkiksi median seuraamiseen. Useimmista netin käyttötavoista ei tutkimuksessa kuitenkaan ole selvitetty käytön intensiteettiä vaan ainoastaan yleisyys (onko vastaaja tehnyt ko. asiaa viimeisen kolmen kuukauden aikana).

"Digiloikan" kahdesta ulottuvuudesta väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimus kuvaakin sangen kattavasti toiminnan yleisyyttä, mutta käyttökerroista tai toiminnan intensiteetistä ei valitettavasti saada yhtä hyvää kuvaa.

Verkkouutiset saivat uusia lukijoita erityisesti eläkeläisistä

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksen mukaan verkkolehtien ja tv-yhtiöiden verkkosivujen lukeminen on ollut perinteisesti hyvin yleinen verkkoaktiviteetti. Koronakeväänä uutisten seuraaminen yleistyi siten, että 85 prosenttia 16-89-vuotiaista oli lukenut verkkolehtiä tai tv-yhtiöiden verkkosivuja. Vuotta aiemmin näin oli tehnyt 76 prosenttia suomalaisista, joten kasvu oli tuntuva.

Myös kaikkein iäkkäimpien ryhmässä, 75-89-vuotiaissa, oli verkkolehtien ja uutissivustojen lukeminen yleistynyt: lähes 40 prosenttia oli seurannut sivustoja keväällä 2020, kun vuotta aiemmin näin teki vain joka neljäs vastaaja. (Kuvio 3.)

Kuvio 3. Verkkolehtien ja tv-yhtiöiden verkkosivujen lukeminen ikäryhmittäin 2016-2020, prosenttia, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Myös 75-89-vuotiaita nuoremmissa ikäryhmissä kasvu on selvä, mutta prosenttiyksiköissä muutos ei ole yhtä suuri. Luvut eivät kuvaa sitä kehitystä, jossa kyseistä toimintoa harrastetaan intensiivisemmin; tuloksista ei käy ilmi, onko toimintoa ollut vain kerran tarkasteluajanjaksolla vai esimerkiksi viikoittain tai päivittäin.

Nettitelevisiopalvelut keräsivät uusia yleisöjä koronakeväänä

Kuten Finnpanelin ja Kantar TNS:n tuloksista käy ilmi, suomalaiset lisäsivät tuntuvasti perinteisen lineaaritelevision katselua koronakevään aikana.

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimuksessa on kysytty puolestaan uudenlaisten tv-palveluiden eli televisioyhtiöiden nettitelevisiopalveluiden, tilausvideopalveluiden ja internetin videopalveluiden kuten YouTube-videoiden katselemisesta.

Tulosten mukaan erityisesti tv-yhtiöiden nettitelevisiopalveluiden katsominen lisääntyi koronakevään aikana. Vuonna 2019 näitä palveluita seurasi 70 prosenttia suomalaisista, vuonna 2020 osuus oli kasvanut 74 prosenttiin.

Merkittävintä kasvua tapahtui vanhimmissa ikäryhmissä eli yli 65-vuotiaiden parissa.

Kun vuonna 2019 tv-yhtiöiden nettitelevisiopalveluita seurasi 52 prosenttia 65-74-vuotiaista, oli osuus vuonna 2020 kasvanut tässä ryhmässä kymmenen prosenttiyksikköä, 62 prosenttiin ko. ikäryhmästä. Samoin 75-89-vuotiaiden ryhmässä nettitelevisiota seuranneiden osuus kasvoi vuodessa kymmenen prosenttiyksikköä (22 prosentista 32 prosenttiin ikäryhmästä). (Kuvio 4.)

Kuvio 4. TV-yhtiöiden nettitelevisiopalveluiden (esim. Yle Areena, mtv, Ruutu) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Toisaalta tilausvideopalveluita kuten Netflixiä, HBO Nordicia tai Viaplayta katselleiden osuus ei kasvanut koronakevään aikana yhtä paljon kuin tv-yhtiöiden palveluiden katsominen. Tilausvideopalveluita seurasi 49 prosenttia suomalaisista keväällä 2020, kun vuotta aiemmin seuraajia oli 47 prosenttia.

Kaikista vanhimmat ikäryhmät eivät lisänneet tilausvideopalveluiden seuraamista juurikaan ja nuoremmissa ikäryhmissä tilausvideopalveluiden seuraajia oli kyselytulosten perusteella jopa hiukan vähemmän kuin edellisenä vuotena. Erot eivät kuitenkaan ole suuria. Eniten tilausvideopalveluiden katsominen yleistyi 45-54-vuotiailla. (Kuvio 5.)

Kuvio 5. Tilausvideopalveluiden (esim. Netflix, HBO Nordic, Viaplay) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Myös YouTube-videoiden katselu väheni koronakevään aikana nuoremmilla ikäryhmillä hiukan edellisestä vuodesta. Vastaavasti eläkeikäisillä YouTube-videoita katsoneiden osuus lisääntyi 4 - 5 prosenttiyksikköä edelliseen vuoteen nähden. (Kuvio 6.)

Kuvio 6. Internetin videopalveluiden (esim. YouTube, Vimeo) katselu ikäryhmittäin 2018-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö

Uudet äänimediat kasvattivat kuulijakuntaansa

Äänimedian uudet palvelut eli podcastit ja äänikirjat kasvattivat selvästi suosiotaan koronakevään aikana. Podcasteja kuunteli 30 prosenttia suomalaisista (26 % kuunteli vuonna 2019) ja äänikirjoja 23 prosenttia suomalaisista (13 % kuunteli vuonna 2019). (Kuviot 7 ja 8.)

Kuvio 7. Podcastien kuuntelu sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Kuvio 8. Äänikirjojen kuuntelu sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2019 ja 2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2019 ja 2020

Miehet kuuntelevat podcasteja hiukan yleisemmin kuin naiset ja naiset äänikirjoja yleisemmin kuin miehet. Siinä missä podcastien kuuntelu on selvästi suositumpaa nuorilla kuin vanhoilla, ovat äänikirjat lyöneet läpi erityisesti nuorten aikuisten ja keski-ikäisten ikäryhmissä.

Musiikin kuuntelu tai lataaminen verkosta ei yleistynyt koronakevään aikana edelliseen vuoteen nähden (68 % oli kuunnellut). (Kuvio 9.)

Kuvio 9. Musiikin kuuntelu internetin kautta sukupuolen ja ikäryhmän mukaan 2016-2020, 16-89-vuotias väestö

Lähde: Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö 2016-2020

Nuoret saavat tietoa pandemiasta erityisesti omilta vanhemmiltaan ja televisiosta

Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimukseen vastaajat ovat vähintään 16-vuotiaita. Nuorempien lasten mediankäytöstä korona-aikana on saatavilla tietoa Sanomalehtien Liiton (nyk. Uutismedian Liitto) tilaamasta ja Kantar TNS:n toteuttamasta Nuorten mediankäyttö ja korona -raportista. Tutkimukseen vastasivat 13-18-vuotiaat nuoret.

Selvityksessä melkein kaikki nuoret kertoivat lisänneensä jonkin median käyttöä korona-aikana. Eniten nuoret olivat lisänneet suoratoistopalveluiden ja YouTuben katselua, musiikin kuuntelua ja digipelaamista. Nämä ovat niitä medioita, joita lapset ja nuoret muutenkin ovat suosineet 2010-luvun lopulla, kuten käy ilmi Tilastokeskuksen Vapaa-aikatutkimuksesta vuonna 2017.

Uutismedioista lapset ja nuoret olivat lisänneet iltapäivälehtien ja sanomalehtien lukemista. Myös uutisten seuraaminen verkossa on ollut Vapaa-aikatutkimukseen mukaan tyypillistä etenkin yli 15-vuotiaille nuorille. (Sanomalehtien Liitto; Tilastokeskus, Vapaa-ajan osallistuminen, tietokantataulukot; Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Nuorten mediankäyttö ja korona -tutkimustulosten mukaan lapset ja nuoret kertoivat saavansa useimmiten isoista uutisista tietoa omilta vanhemmiltaan tai lähipiiristä (57 %), sosiaalisessa mediassa jaetuista uutisista (51 %) ja kavereiltaan (46 %). Perinteiset joukkoviestimet tulivat selvästi näiden jälkeen järjestyksessä sanomalehdet (36 %), televisio (36 %) ja radio (7 %).

Erityisesti koronapandemiasta nuoret saivat tietoa ensisijaisesti vanhemmiltaan ja lähipiiristään ja toiseksi televisiosta. Finnpanelin tutkimusten sekä Tilastokeskuksen vapaa-aika- ja ajankäyttötutkimusten mukaan televisio-ohjelmien katselu on jo vuosia vähentynyt koululaisilla. Nyt näyttääkin siltä, että korona on jossain määrin lisännyt televisiouutisten merkitystä myös nuorisolle. (Vrt. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Merkille pantavaa on, että radio ei ole korona- tai muussa uutisoinnissa nuorille merkittävä uutislähde. Tähän vaikuttaa varmasti se, että radion kuuntelu on nuorilla vähentynyt 2010-luvulla ja nuoret suosivat kaupallisia radiokanavia, joilla on heitä kiinnostavaa musiikkitarjontaa. (Vrt. Tilastokeskus, Vapaa-aikatutkimus 2017; Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.)

Sanomalehtien Liiton raportin mukaan koronauutisissa nuoria kiinnostaa erityisesti, miten tilanne voitaisiin ratkaista ja mistä koronapandemiassa on kyse.

Koronapandemiasta iso kolhu mediataloudelle - uusia lukuja vaikutuksista loppuvuodesta 2021

Keväällä 2020 monien kaupallisten joukkoviestinten mainostulot romahtivat, kun mainostajat vähensivät panoksiaan erilaisten rajoitustoimien ja talouskurimuksen iskiessä. Kantar TNS.n keräämien tietojen mukaan mediamainonnan määrä laski 32 prosenttia edelliseen vuoteen nähden vuoden toisella kvartaalilla.

Esimerkiksi elokuvamainonta pysähtyi lähes kokonaan. Ruoka- ja rautakauppa olivat suurimpia mainostajia, kun toimialoista mainontaa lisäsivät vain pesuaineiden mainostajat.

Vuoden 2020 kolmannella vuosineljänneksellä mediamainonnan määrä väheni edelliseen vuoteen verrattuna enää "vain" seitsemän prosenttia. Vain verkkomediassa mediamainonta kasvoi edelliseen vuoteen nähden. (Kantar TNS 2020c.)

Vaikka kesän ja alkusyksyn verraten hyvä epidemiatilanne sallikin monen taloudellisen toiminnan jatkamisen, on jo tässä vaiheessa selvää, että joukkoviestintämarkkina ottaa koronapandemiasta ison kolhun.

Viimeiset neljä vuotta joukkoviestintämarkkina on kasvanut Suomessa pääasiassa sähköisten viestinten (verkkomainonta, maksutelevisio, kaupallinen radio ja muu äänimedia) varassa. Vuoden 2020 liikevaihtotietojen ja muiden media-alaan liittyvien laskelmien valmistuttua koronapandemian vaikutukset mediamarkkinoihin lienevät tarkemmin selvillä vasta vuoden 2021 jälkipuoliskolla. Tuolloin julkaistaan myös Tilastokeskuksen joukkoviestintätilaston katsaus pandemian vaikutuksista mediatalouteen. (Ks. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilasto.)

Mainosmyynnin sakatessakin on yhteiskunnallisesti äärimmäisen tärkeää, että mediatalojen uutisraportointi jatkuu pandemian aikana normaalisti ja että journalistien työpanosta jopa lisätään. Tässä mediatalojen supistuneiden tulojen ja toisaalta kansalaisten kasvaneiden tietotarpeiden epäsuhta on ollut kestämätön.

Media-alalla työskentelevien lomautukset ja työttömyys ovat kasvaneet pandemia-aikana. Lokakuussa 2020 media-alalla oli runsaat 3 400 työtöntä työnhakijaa enemmän kuin vuotta aiemmin. (Työ- ja elinkeinoministeriön aineisto, ks. Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu; ammattiluokat taulukkopalvelun taulukossa 1.10.)

Valtio on tunnistanut alan haasteet ja pyrkii lieventämään pandemian negatiivisia vaikutuksia mediakenttään journalismin väliaikaisella taloudellisella tuella. Esityksen tarkoituksena on "edistää monimuotoista ja kotimaista journalismia sekä sen tarjontaa ja kehittämistä." Esityksen mukaisesti liikenne- ja viestintäministeriö ei ohjaisi journalismin sisältöä tai tukien saajia. (LVM 2020.)

Median tarjoamalla viihteellä oma paikkansa pandemian kurimuksessa

Toisaalta suomalaiset hakevat mediasta paitsi tietoa myös viihdettä ja yhteisiä elämyksiä - tärkeitä asioita nekin näinä ankeina aikoina.

Jossain määrin television katselu ja radion kuuntelu ovat voineet paikata sitä aukkoa, joka erityisesti iäkkäille ns. riskiryhmäläisille syntyi päivärytmiin, kun sosiaalista kanssakäymistä oman kotitalouden ulkopuolisten henkilöiden kanssa suositeltiin välttämään. - Jo aiemmilta vuosilta tosin tiedämme, että Suomessa eläkeläiset katsovat enemmän televisiota kuin mikään muu ryhmä pohjoismaisessa vertailussa (Nordicom). Koronapandemia lienee vain vahvistanut tätä trendiä.

Samoin on käynyt lasten ja nuorten mediankäytössä: jo aiemmin suosittu pikaviestittely, digipelaaminen, videoiden katselu ja musiikin kuuntelu lisääntyivät pandemia-aikana, kun kodin ulkopuolisiin aktiviteetteihin ei ole päässyt osallistumaan vanhaan tapaan.

Jäämme seuraamaan, miltä osin pandemian tuomat muutokset median ja tietotekniikan käytössä jäävät pysyviksi ja mihin suuntaan ne jatkossa kehittyvät.
Kaisa Saarenmaa on yliaktuaari ja Rauli Kohvakka erikoistutkija Tilastokeskuksen Yhteiskuntatilastot -osastolla. Kaisa Saarenmaa tuottaa joukkoviestintätilastoa ja Rauli Kohvakka tekee Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö -tutkimusta. Lähteet:
Finnpanel (2020a). Koronakevään aikana televisiota katsottiin keskimäärin kolme tuntia päivässä. Lehdistötiedote 6.7.2020.

Finnpanel (2020b). Radionkuuntelu keväällä 2020. Lehdistötiedote 23.6.2020.

Kantar TNS (2020a). Suomalaisten mediapäivä kasvoi 1,5 tuntia koronakeväänä. Uutiskirje 2020.

Kantar TNS (2020b). Mediamainonnan määrä laski -32 % vuoden toisella kvartaalilla. Lehdistötiedote.

Kantar TNS (2020c). Mediamainonnan määrä laski -7 % vuoden kolmannella kvartaalilla. Lehdistötiedote.

Liikenne- ja viestintäministeriö (2020). Työryhmä asetettu valmistelemaan valtion tukea journalismille. Tiedote 26.6.2020.

Nordicom (2020). Nyhets- och mediekonsumtionen ökade i Norden under pandemin. Nyhet 15 dec 2020.

Nordicom (2017). Tv-tittandet i Norden 2016. Medietrender i Norden No. 1, 2017 (april).

Sanomalehtien Liitto (2020). Nuorten mediankäyttö ja korona. Tiivistelmä päätuloksista. Kantar TNS Oy, raportti, toukokuu 2020.

Slots- og Kulturstyrelsen (2020). Media development in Denmark. Summary and discourse 2020.

Tilastokeskus, Ajankäyttö.

Tilastokeskus, Joukkoviestintätilasto.

Tilastokeskus, Joukkoviestintätilaston taulukkopalvelu.

Tilastokeskus, Vapaa-ajan osallistuminen.

Tilastokeskus, Väestön tieto- ja viestintätekniikan käyttö.

Ålands statistik- och utredningsbyrå (2020). Medievanor på Åland 2020. Raportti 15.1.2020.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Kaisa Saarenmaa Rauli Kohvakka | Tieto&trendit, Tilastokeskus

# data[].attributes.attachment_link.title
Median merkitys on kasvanut pandemian aikana - monet ikäihmiset ovat ottaneet melkoisen digiloikan | Tieto&trendit

# data[].attributes.attachment_link.description
Suomalaisten mediankäyttö on lisääntynyt ja sosiaalisen median palveluiden käyttö yleistynyt selvästi koronapandemian aikana. Vuonna 2020 some-palveluita käytti 69 prosenttia 16-89-vuotiaista suomalaisista. Monet seniorit ovat tehneet digiloikan ja ryhtyneet esimerkiksi käyttämään some-palveluita, lukemaan verkkouutisia ja seuraamaan nettitelevisiota.

# data[].attributes.attachment_link.title
Uutuusteos valottaa digitalisaation merkitystä suomalaisten nuorten elämässä - Nuorisotutkimus

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitaalinen nuoruus ja kasvavat erot (toim. Sari Tuuva-Hongisto ja Kristiina Korjonen-Kuusipuro) lähestyy huolipuheen sijasta nuorten arjen digitalisoitumista monitahoisena ilmiönä, joka vaikuttaa lähes kaikilla elämänaloilla.

# data[].attributes.attachment_link.title
”En itse käytä ollenkaan somea”, sanoo influensseri – siksi vuorokaudessa riittää tunteja

# data[].attributes.body
Sosiaalinen media on mullistanut mediakentän ja muuttanut merkittävästi perinteisten medioiden, kuten sanomalehtien, television ja radion, asemaa. Siinä missä perinteinen media toimi pitkään yksisuuntaisena tiedonvälittäjänä, sosiaalinen media toi mukanaan vuorovaikutteisuuden, reaaliaikaisuuden ja käyttäjien mahdollisuuden osallistua sisällöntuotantoon.

# data[].attributes.body
Tiedonvälityksen nopeus ja reaaliaikaisuus

Sosiaalinen media on tehnyt uutisten levittämisestä salamannopeaa. Tapahtumat leviävät sekunneissa ympäri maailmaa, mikä on haastanut perinteiset mediat, kuten sanomalehdet, TV:n ja radion, jotka toimivat hitaammilla julkaisyrytmeillä.

Vaikutus: Perinteiset mediat ovat joutuneet sopeutumaan julkaisemalla uutisia digitaalisesti ja lähes reaaliaikaisesti esimerkiksi Twitterissä tai verkkosivuillaan.

Portinvartijarooli on murentunut

Ennen perinteiset mediat päättivät, mikä pääsee julkisuuteen. Sosiaalinen media on demokratisoinut tiedonvälitystä: kuka tahansa voi julkaista mielipiteensä tai uutisensa, oli se sitten totta tai ei.

Vaikutus: Perinteisten medioiden valta tietosisällön kuratoijina on heikentynyt. Tämä on lisännyt valeuutisten ja disinformaation riskiä.

Kuluttajakäyttäytyminen on muuttunut

Monet ihmiset, erityisesti nuoret, saavat uutisensa sosiaalisen median kautta (esim. Instagram, TikTok, YouTube). He eivät enää välttämättä seuraa uutislähetyksiä tai lue sanomalehtiä.

Vaikutus: Perinteiset mediat ovat menettäneet osan yleisöstään ja mainostuloistaan sosiaalisen median alustoille.

Uusi vuorovaikutteisuus

Sosiaalinen media mahdollistaa kaksisuuntaisen viestinnän: yleisö voi kommentoida, jakaa ja reagoida sisältöihin. Perinteinen media oli yksisuuntaista – tiedon lähettämistä yleisölle.

Vaikutus: Perinteiset mediat ovat alkaneet ottaa käyttöön vuorovaikutteisempia toimintatapoja, kuten keskusteluosioita ja sosiaalisen median integraatiota.

Uudet vaikuttajat ja sisällöntuottajat

Sosiaalisen median kautta yksittäiset vaikuttajat (esim. tubettajat, sometähdet) voivat saavuttaa suuremman yleisön kuin monet perinteiset mediat.

Vaikutus: Perinteinen media ei ole enää ainoa paikka, jossa “vaikuttajalla” voi olla näkyvyyttä ja vaikutusvaltaa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Examining the Influence of Social Media on Conventional Media: An In-Depth Study

# data[].attributes.attachment_link.description
Social media has turned traditional media on its head in recent years, creating a cultural shift in the way people consume and share information. As a media professional, it’s essential…

# data[].attributes.body
Ihmisinä

Median kautta vaikutetaan siihen, mitä pidämme normaalina, tavoiteltavana tai tuomittavana.

Esimerkiksi kehonkuva, elämänarvot tai sukupuoliroolit muotoutuvat pitkälti median välittämien esimerkkien kautta.

Kuluttajina

Mainonta ohjaa meitä ostamaan tuotteita tai palveluita. Tässä käytetään psykologisia keinoja, kuten tunteiden herättelyä, samaistuttavuutta ja toistuvuutta.

Brändit pyrkivät rakentamaan identiteettiä – kuluttamalla tiettyä tuotetta olet "tietynlainen ihminen".

Äänestäjinä

Politiikassa media vaikuttaa siihen, mitkä asiat nousevat vaaliteemoiksi ja millainen julkinen kuva puolueista ja ehdokkaista syntyy.

Kampanjointi, vaalimainonta ja poliittinen viestintä pyrkivät vaikuttamaan äänestäjän tunteisiin ja arvoihin, ei vain järkeen.