# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
HistOk Популярно про історію

# data[].attributes.attachment_link.title
Відмінності ренесансу від бароко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Похиль

# data[].attributes.attachment_link.title
Українське бароко

# data[].attributes.attachment_link.description
Знайти пару, фото архітектури та її назву.

# data[].attributes.body
🕰 Історична довідка

Ренесанс (XVI — початок XVII ст.) і Бароко (XVII — XVIII ст.) — це періоди духовного та культурного піднесення в Україні.

У час Ренесансу поширюються гуманістичні ідеї, відкриваються братські школи, з’являються перші друковані книги (наприклад, Острозька Біблія).

Епоха Бароко стала часом розквіту освіти, мистецтва й літератури. Поширюється шкільна драма, поезія, проповіді, історичні твори.

Основні центри культури — Києво-Могилянська академія, Львів, Чернігів, Острог.

Література поєднувала релігійні теми з патріотичними ідеями та відображала боротьбу українського народу за незалежність.

# data[].attributes.headline
В Україні збереглося б

# data[].attributes.body
В Україні збереглося багато пам’яток архітектури часів Ренесансу і Бароко. До ренесансних споруд належать Кам’янець-Подільська фортеця, частково перебудована в XVI столітті, а також ансамбль Успенської церкви у Львові з вежою Корнякта та каплиця Боїмів — видатні зразки львівського Ренесансу. Архітектура бароко представлена Києво-Печерською лаврою, собором Святого Юра у Львові, Андріївською церквою в Києві, Покровським собором у Харкові та багатьма монастирями Чернігова. Барокові споруди вирізняються пишним оздобленням, динамічними формами і багатством деталей, тоді як ренесансні — гармонією, симетрією і спокоєм форм. Обидва стилі залишили глибокий слід в історії української архітектури.

Малюта Руслана

# data[].attributes.headline
Пам'ятки архітектури Ренесансу в Україні включають Бережанський замок, Збаразький замок та Успенську церкву у Львові. До видатних пам'яток доби українського бароко належать Андріївська церква та Маріїнський палац у Києві, Успенський собор Почаївської лаври та Собор Святого Юра у Львові. 

# data[].attributes.subject
Пам'ятки архітектури Ренесансу в Україні включають Бережанський замок, Збаразький замок та Успенську церкву у Львові. До видатних пам'яток доби українського бароко належать Андріївська церква та Маріїнський палац у Києві, Успенський собор Почаївської лаври та Собор Святого Юра у Львові. 

# data[].attributes.headline
Історична довідка: Ренесанс і Бароко в українській літературі

# data[].attributes.subject
Історична довідка: Ренесанс і Бароко в українській літературі

# data[].attributes.body
Ренесанс (XVI – поч. XVII ст.)
Прийшов в Україну через освіту та культурні контакти з Європою. Поширився в школах та Острозькій академії. Характерні ідеї гуманізму, інтерес до людини, розвитку освіти. З’являються переклади Біблії, полемічна література (наприклад, Іван Вишенський).

Бароко (XVII – XVIII ст.)
Розвинулося після Ренесансу. Стиль пишний, емоційний, з поєднанням релігійності й світських тем. Пишуться проповіді, вірші, драми. Представники: Іван Вишенський (перехід), Лазар Баранович, Іван Величковський, Феофан Прокопович.

# data[].attributes.headline
Література барокоХарактерні риси:Контрастність, динамізм, поєднання реальності та ілюзії.Складні метафори, алегорії та емблематичність.Прагнення вразити читача пишним, барвистим стилем та риторичним оздобленням.Змішування релігійних та світських тем.Представники:Іван ВишенськийМелетій СмотрицькийІоанникій ГалятовичЛазар БарановичДмитро ТупталоГригорій Сковорода (окремі вірші)

# data[].attributes.subject
Література барокоХарактерні риси:Контрастність, динамізм, поєднання реальності та ілюзії.Складні метафори, алегорії та емблематичність.Прагнення вразити читача пишним, барвистим стилем та риторичним оздобленням.Змішування релігійних та світських тем.Представники:Іван ВишенськийМелетій СмотрицькийІоанникій ГалятовичЛазар БарановичДмитро ТупталоГригорій Сковорода (окремі вірші)

# data[].attributes.body
Нечитайло Надія

# data[].attributes.headline
Бароко – це стиль у ми

# data[].attributes.body
Бароко – це стиль у мистецтві та архітектурі, що виник в Італії в другій половині XVI століття, як розвиток стилю Ренесансу, і поширився Європою до кінця XVII століття. Для нього характерні пишність, емоційність, динамізм, контрасти об'ємів і форм, а також поєднання архітектури, скульптури та живопису. В Україні бароко розвинулось у XVII-XVIII століттях і відоме як українське або козацьке бароко.

Основні характеристики

Походження: Стиль виник у Римі в останній третині 16 ст.

Період: Тривав з кінця XVI до XVIII століття.

Особливості:

Пишність і надмірність: Характерні багато декору, урочистість, масивність.

Динамізм: Використання криволінійних форм і сильних контрастів об'ємів.

Емоційність: Вираження драматизму, пристрасних роздумів і суперечностей буття.

Синтез мистецтв: Архітектура, скульптура та живопис поєднуються в єдине ціле.

Українське бароко

Розвиток:

Сформувалося в Україні в другій половині XVII ст. і продовжувалося до XVIII ст.

Назва:

Через значний вплив козацької історії та культури його часто називають "козацьким бароко".

Особливості:

Спиралося на власні національні джерела, поєднуючи їх із західними формами.

Відзначалося оригінальними композиціями.

Його головні архітектурні пам'ятки включають Софійський собор, Андріївську та Георгіївську церкви у Києві, а також Троїцький собор у Чернігові.

# data[].attributes.headline
Література того часу 

# data[].attributes.subject
Література того часу 

# data[].attributes.body
Ренесанс (кінець XV – початок XVII ст.)

• Людина – головна цінність. Гуманізм: свобода, розум, краса природи.

• В літературі з’являються сонети, пісні, політична поезія.

• Українські автори вивчали античність і писали світські твори, хоча релігія все ще була важлива.

Бароко (кінець XVI – XVIII ст.)

• Контрасти: пишне життя vs духовне спасіння.

• Стиль яскравий, метафори, парадокси, ритмічність.

• Література тісно пов’язана з релігією: молитви, гімни, поучальні твори.

• Відомі постаті: Симеон Полоцький, Григорій Сковорода (філософська поезія), Мелетій Смотрицький (переклади, граматика).

Цікаві факти:

• Українське бароко відоме як “золотий вік книгодрукування”, завдяки Києво-Могилянській академії.

• Сковорода писав байки і філософські вірші, але його вчення часто порівнюють із Сократом – «пізнай себе».

• Бароко любило гру слів, контрастів і несподіваних образів – у ньому все блищить і дивує.

# data[].attributes.headline
Література бароко побу

# data[].attributes.body
Література бароко побудована на поєднанні релігійних і світських мотивів, тяжіння до контрастів, складної метафоричності, алегоризму та пишного, емоційного стилю, що спрямований на враження читача. Для неї характерні ускладнені форми, динамізм, поєднання реальності та ілюзії, а також емоційна напруженість

# data[].attributes.headline
Історична довідка

# data[].attributes.subject
Історична довідка

# data[].attributes.body
Ренесанс (XVI – поч. XVII ст.)

Людина, освіта, наука.

Іван Вишенський, Острозька Біблія.

Архітектура: Успенська церква у Львові, Острозький замок.

Бароко (XVII – сер. XVIII ст.)

Пишність, релігійність, символи.

Іван Величковський, Феофан Прокопович.

Архітектура: Софійський собор, Києво-Печерська лавра, Покровська церква в Суботові.

# data[].attributes.body
Бароко (XVII – XVIII ст.) — це стиль пишності, емоційності й урочистості, у якому поєднувалися релігійні й світські мотиви. Література бароко відзначалася складною мовою, багатими образами, контрастами та роздумами про швидкоплинність життя. Серед представників цього напряму — Іван Величковський, Климентій Зіновіїв, Лазар Баранович, Дмитро Туптало та Григорій Сковорода, який поєднав риси бароко з ідеями просвітництва.

Пам’ятками архітектури бароко є Софійський собор у Києві (перебудований у стилі бароко), Михайлівський Золотоверхий монастир, Андріївська церква (архітектор Б. Растреллі), Троїцький собор у Чернігові та Покровський собор у Харкові.

# data[].attributes.headline
🏛️ Пам’ятки архітектури доби Ренесансу

# data[].attributes.subject
🏛️ Пам’ятки архітектури доби Ренесансу

# data[].attributes.body
1. Собор Святого Петра в Римі (Італія) — грандіозна споруда, над якою працювали Мікеланджело та Браманте. Символ сили й краси людського генія.

2. Палаццо Медічі у Флоренції — розкішний палац впливового роду Медічі, схожий на справжній кам’яний замок із витонченими арками.

3. Флорентійський собор (Дуомо) — його величезний купол, спроєктований Брунеллескі, став справжнім дивом техніки XV століття.

4. Вавельський замок у Кракові (Польща) — головна резиденція польських королів, приклад Ренесансу у Східній Європі.

5. Будинок Корнякта у Львові (Україна) — чудовий приклад українського Ренесансу з кам’яними аркадами й внутрішнім двориком.

# data[].attributes.headline
Бароко — це стиль архі

# data[].attributes.body
Бароко — це стиль архітектури XVII–XVIII століть, що відзначається розкішшю, пишністю та динамізмом форм. Йому притаманні багатий декор, куполи й скульптури. Відомі пам’ятки бароко — Собор Святого Петра в Римі, Версальський палац і Андріївська церква в Києві.

# data[].attributes.headline
Особливості українсько

# data[].attributes.body
Особливості української літератури епохи Ренесансу

Історичні обставини склалися так, що українські і білоруські землі стали здобутком об’єднаної литовсько-русько-польської держави, яка спочатку засвоювала київську культуру і вченість. Українська (руська) мова і культура тривалий час співіснувала з польською і збагачувала її, але згодом стала об’єктом гонінь і зазнала нищення єзуїтами – войовничим католицьким орденом.

# data[].attributes.headline
До пам’яток архітектури належать замки, церкви, палаци, храми, фортеці, собори, старовинні будинки та монастирі. Вони зберігають у собі частинку минулого й показують розвиток мистецтва й техніки будівництва.

# data[].attributes.subject
До пам’яток архітектури належать замки, церкви, палаци, храми, фортеці, собори, старовинні будинки та монастирі. Вони зберігають у собі частинку минулого й показують розвиток мистецтва й техніки будівництва.

# data[].attributes.headline
Доба Ренесансу (XVI – 

# data[].attributes.body
Доба Ренесансу (XVI – початок XVII ст.) в українській літературі стала часом пробудження національної самосвідомості та інтересу до людини, її гідності й освіти. У цей період поширювалися ідеї гуманізму, створювалися перші друковані книги українською мовою.

Визначними діячами доби були Іван Вишенський, який виступав на захист духовних цінностей народу, та Григорій Саноцький, що підтримував розвиток науки й освіти. Велике значення мало заснування Острозької академії та діяльність Івана Федорова, який надрукував «Апостол» і «Буквар».

Література Ренесансу поєднала традиції середньовіччя з новими ідеями гуманізму, відкривши шлях до подальшого розвитку української культури.

# data[].attributes.headline
Архітектура доби барок

# data[].attributes.body
Архітектура доби бароко в Україні (XVII–XVIII ст.) відзначається пишністю, урочистістю та декоративністю. У цей період архітектори прагнули справити сильне враження на людину, тому будівлі прикрашали ліпниною, куполами, вежами, різьбленням і яскравими кольорами. Бароко в Україні поєднало європейські традиції з народними рисами — так зване українське або козацьке бароко. Воно проявилося у спорудженні церков, монастирів, соборів і палаців. Серед найвідоміших пам’яток цього стилю — Андріївська церква та Маріїнський палац у Києві, створені за проектом Бартоломео Растреллі, Собор Святого Юра у Львові, Троїцький собор у Чернігові, Собор Різдва Богородиці в Козельці, а також барокові корпуси Києво-Печерської лаври. Ці споруди вирізняються багатством форм, гармонійним поєднанням архітектури, скульптури та живопису, що відображає велич і духовну силу української культури тієї доб

# data[].attributes.body
Ренесанс (XVI — початок XVII ст.) — епоха Відродження, коли в українській культурі утверджувались гуманістичні ідеї, увага до людини, її розуму та гідності. Розвивалося книгодрукування, освіта, виникали братські школи. Представники: Юрій Дрогобич, Іван Вишенський, Станіслав Оріховський, Іван Федоров.

Бароко (XVII — XVIII ст.) — напрям у літературі, якому властиві урочистість, релігійність, глибокі почуття та контрастність. Поєднує земне й духовне, красу й трагічність. Представники: Іван Величковський, Лазар Баранович, Феофан Прокопович, Григорій Сковорода.

# data[].attributes.headline
Відомі письменники бар

# data[].attributes.body
Відомі письменники бароко:

Іван Величковський — поет, майстер акровіршів і фігурних віршів;

Лазар Баранович — автор проповідей і віршів;

Іоаникій Галятовський — проповідник і письменник;

Дмитро Туптало — церковний письменник, драматург;

Григорій Сковорода — видатний філософ і поет, який завершив епоху бароко.

# data[].attributes.headline
Ренесанс (або Відродже

# data[].attributes.body
Ренесанс (або Відродження) — це культурний та інтелектуальний рух, що охопив Європу приблизно з кінця XIV до початку XVII століття, почавшись в Італії. Ця епоха характеризується відродженням інтересу до античної культури та філософії, а також появою гуманізму — віри в людину як найвищу цінність. Основними рисами Ренесансу стали антропоцентризм (людиноцентризм), наукові відкриття, розвиток мистецтва, формування національних літератур та поява нової свідомості, яка протиставлялася середньовічній.

Основні характеристики Ренесансу

Гуманізм і антропоцентризм:

В центрі уваги опинилася людина, її потенціал та земне життя. Людина почала розглядатися як творча істота, здатна досягти всебічного розвитку.

Відродження античності:

Повернулося глибоке захоплення культурою стародавніх Греції та Риму, їхніми ідеалами гармонії, а також філософією та мистецтвом.

Наукові відкриття:

Здійснено великі географічні та наукові відкриття, що змінило світогляд людей та призвело до розвитку нової науки.

Розвиток мистецтва та літератури:

Появилися національні літератури, а в мистецтві виникли нові методики й стилі, що відображали гуманістичні ідеали.

Модифікація релігійної традиції:

Вплив церкви зменшився, а християнська традиція була переосмислена крізь призму гуманістичних ідей.

Періодизація

Передвідродження (Проторенесанс): XIV століття, Італія.

Раннє Відродження: XV століття.

Високе Відродження: Кінець XV — початок XVI століття.

Пізнє Відродження: Кінець XVI — початок XVII століття.

Вплив на Європу

Італія:

Вважається батьківщиною Ренесансу, який тут почався з XIV століття і мав найбільший розквіт у XV-XVI століттях.

Північна Європа:

Ренесанс поширився в інших країнах пізніше і набув місцевих рис, відомих як «Північне Відродження». Наприклад, у Франції він тривав з XV століття до початку XVII століття.

Поширення ідей:

Ренесанс заклав основи нової європейської культури, сприяючи формуванню національних держав, розвитку торгівлі та формуванню сучасного світогляду.

# data[].attributes.headline
Ренесанс – відродження культури, науки та мистецтва в Європі

# data[].attributes.subject
Ренесанс – відродження культури, науки та мистецтва в Європі

# data[].attributes.body
Ренесанс – це епоха відродження культури, науки та мистецтва в Європі (XIV–XVI ст.), коли люди почали цінувати розум і індивідуальність. Художники малювали людей з реальними емоціями, а Леонардо да Вінчі створював не лише картини, а й креслення літальних апаратів і механічних машин. Гутенберг винайшов друкарський верстат, зробивши книги доступнішими, а Коперник довів, що Земля обертається навколо Сонця. Заможні італійці носили яскравий одяг з дорогоцінностями та перуками, а гуманізм і прагнення знань підготували ґрунт для наукової революції та сучасної європейської культури

# data[].attributes.headline
Українська література 

# data[].attributes.body
Українська література доби Ренесансу розвивалася в XVI – на початку XVII століття, коли в Європі панували ідеї гуманізму, освіти й вільнодумства. У цей час зростає інтерес до людини, її розуму, гідності та духовного світу.

В Україні виникають братські школи, друкарні, Острозька академія, які сприяли поширенню книжності. Письменники та просвітителі, як-от Іван Вишенський, Мелетій Смотрицький, Герасим Смотрицький, закликали до морального вдосконалення людини та захисту рідної віри й культури.

Література цієї доби стала важливим кроком до формування нової української мови та національної свідомості, поєднуючи середньовічні традиції з духом нової епохи.

# data[].attributes.headline
Кожна така споруда має свою історію. Наприклад, замки будували для захисту від ворогів, палаци — для королів і панів, храми — для молитви. Усе це створювали вручну, без сучасних технологій, тому вони особливо цінні.

# data[].attributes.subject
Кожна така споруда має свою історію. Наприклад, замки будували для захисту від ворогів, палаци — для королів і панів, храми — для молитви. Усе це створювали вручну, без сучасних технологій, тому вони особливо цінні.