# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tager ansvar for indholdet og er tilmeldt Pressenævnet

# data[].attributes.attachment_link.title
‘Vi skal bare gøre det bedre i fremtiden’: I København er der fem gange så mange statuer af dyr, som der er af kvinder

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvinderne har ikke stået ‘forrest i køen’, når der skulle laves nye statuer, mener historiker Gry Jexen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan endte 21 anbefalinger om ligestilling direkte i undervisningsministerens skraldespand

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagfolk kalder anbefalinger om køn ukontroversielle. Tesfaye kalder det identitetspolitik. Her er historien om hvordan 21 anbefalinger om ligestilling havnede i undervisningsministerens skraldespand.

# data[].attributes.headline
Feltstudie omkring verdensmål 5  i institutioner 

# data[].attributes.subject
Feltstudie omkring verdensmål 5  i institutioner 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Verdensmål nr. 5

Verdensmål nr. 5 har til hensigt at sikre lighed mellem kønnene med særlig fokus på kvinders muligheder, lige adgang til løn, muligheder, sikkerhed m.m. Vi har valgt at tage udgangspunkt i den verden børnene kender og går derfor på opdagelse i børnenes erfaringer med kønsroller hjemme.

Vi arbejder dels med temaet Kultur, æstetik og fællesskab, da ligestilling og kønsroller i høj grad er et kulturelt spørgsmål og er roller der opstår og fungerer i et fællesskab. Samtidig arbejder vi med social udvikling, som har fokus på deltagelsesformer og handlemuligheder inden for fællesskabet, hvor det fællesskab børnene kender allerbedst er familien.

Vi går på opdagelse i børnenes hverdag, og undersøger hvilke opgaver hhv mor, far og børn laver derhjemme. Vi finder billeder af de forskellige opgaver i hjemmet og laver sammen med børnene en bog om dette, hvor børnene dikterer teksten.

Børnene bruger undervejs BookCreator til at fortælle om hvilke roller og opgaver der er hjemme hos dem.

Herefter kan bogen læses enten af børnene selv eller sammen med deres forældre.

Forslag til yderligere aktiviteter:

Se filmen Ulv (fra 3) fra Dansk Film Institut

Tal med børnene om, hvilke opgaver de laver derhjemme og i børnehaven

Tal med børnene om forskelle og ligheder på piger og drenge

Læs "Godnathistorier for rebelske piger" af Elena Favilli og Fransesca Cavallo

# data[].attributes.attachment_link.title
Verdensmål 5 Ligestilling mellem kønnene

# data[].attributes.attachment_link.description
Verdensmål nr. 5 har til hensigt at sikre lighed mellem kønnene med særlig fokus på kvinders muligheder, lige adgang til løn, muligheder, sikkerhed m.m. Vi har valgt at tage udgangspunkt i den verden børnene kender og går derfor på opdagelse i børnenes erfaringer med kønsroller hjemme.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan. reportageserie Janni ser på det nye, store kvindeportræt på Christiansborg sammen med Helle Thorning-Schmidt. Bagefter møder hun Mette Murer i en skurvogn til en snak om kvinder i mandefag. Til sidst snakker hun med Emma Holten, som er en af Danmarks yngre markante feminister. Samtidig tager Petra på roadtrip til Femø med en af dem, som planlagde den allerførste ølejr i 1971. Senere taler hun med Birgitte Possing om køn og sprog.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan. reportageserie Hvem kan vi takke for ligestillingen i dag, og hvor langt er vi egentlig kommet? Det undersøger Petra Nagel og Janni Pedersen sammen i tre programmer. Denne gang møder Janni Danmarks første kvindelige statsminister og ligestillingsikon, Helle Thorning-Schmidt. Desuden besøger hun fodboldspilleren Pernille Harder til en snak om kampen for ligeløn i professionel fodbold. Petra møder Drude Dahlerup, som var en af Danmarks første rødstrømper, samt Helle Degn, som var med til at kæmpe for retten til fri abort og stemme loven igennem for 50 år siden.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dan. reportageserie Janni møder tre unge kvindelige musikere, der er en del af kvindefællesskabet SheCanPlay, der kæmper for flere kvinder i musiklivet. Janni besøger bagefter kollektivet Maos Lyst i Hellerup. Her bor 11 voksne og to børn, som lever i et stort fællesskab. Hvordan er ligestillingen hos dem? Janni taler også med Özlem Cekic om at være en af de første kvinder med minoritetsbaggrund i Folketinget og om at være et forbillede for unge piger med anden etnisk herkomst. Petra møder kunstneren og rødstrømpen Kirsten Justesen, der er i gang med et monument for grevinde Danner. Endelig tager Janni og Petra sammen til koncert i Vega med kvinderne fra SheCanPlay.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det er muligt at booke alle vores undervisningsforløb mandag-fredag kl. 9.30-16.00. Forløbene foregår enten fysisk i museets udstillinger eller digitalt direkte fra vores studieudstilling.
Du kan læse nærmere om indhold, priser og booking for forløbene herunder. Her finder du også mere information om KØN Undervisning generelt og vores aftalebetingelser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Undervisning på KØN - et museum for kønnenes kulturhistorie

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tilbyder undervisning til folkeskoler, ungdomsuddannelser og videregående uddannelser. Skoleklasser og deres lærer har gratis entré på museet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Indledning

Feminisme er en ideologi og et begreb, som på en gang har ændret sig i takt med tiden og samtidig bærer de samme kampe for ligestilling, ligeværd, valgret, ligeløn, frigørelse, respekt, ret til at bestemme over sin egen krop, karriere, økonomi m.m. Danske feminister har kæmpet og kæmper fortsat for at ændre samfundets opfattelse af køn og politik. Kvindebevægelsen har rødder langt tilbage i historien og opstod i USA og Europa i sidste halvdel af 1800-tallet - dengang talte man ikke om feminisme, men om kvindesagen. Feminismen og kvindekampen har historisk rullet i bølger med op og nedgangstider. Derfor bruger man ofte denne bølge-metafor i beskrivelsen af kvindebevægelsens faser - første, anden, tredje og nu fjerde bølge feminisme, som er fulgt i kølvandet på MeeToo bevægelsen. Den såkaldte fjerde bølge bærer en bredere kamp for mangfoldighed, der rækker ud over køn og rummer kampe for blandt andet omfordeling, omsorg og natur - med begreber som feministisk økonomi og økofeminisme. Feminisme er et komplekst begreb. Denne artikel tegner et historisk overblik og opridser den overordnede udvikling fra feminismens opståen som udløber af den franske revolution til den såkaldte fjerde bølge feminisme, der slår bredere kampe for strukturel forandring an.

Relaterede emner

Kvindebevægelsen op til indførelsen af kvindelig valgret

Hvordan var Den Franske Revolution med til at antænde kvindekampen?

Kvinder har fra tidernes morgen gjort oprør. Men i nyere tid opstod de første egentlige organiseringer i kølvandet på Den Franske Revolution, hvor det franske samfund blev grundlæggende forandret efter parolen "frihed, lighed og broderskab". Revolutionen betød, at styreformen blev ændret - kongen blev frataget magten som enevældig, og demokratiet med folkevalgte repræsentanter blev indført. Det var denne stemning et samfundshierarki i opbrud, den franske forfatter, feminist og revolutionær Olympe de Gouges skrev sig ind i, i sin kamp for kvinders rettigheder, blandt andet som forfatter til pamfletten "Declaration des droits de la femme et de la citoyenne" - (Erklæring om kvindens og den kvindelige borgers rettigheder), hvor hun argumenterede for kvinders ret til at ytre sig offentligt, "bestige talerstolen" og stemme, som man kan læse i artiklen Olympe de Gouges i opslagsværket Den Store Danske [1]. Dengang (i 1793) var Olympe de Gouges krav til kvinders rettigheder dog så kontroversielt, at hun blev dømt til døden og henrettet. Også i USA startede kvindebevægelsens kamp på skuldrene af en anden frihedskamp - uafhængighedserklæringen - det var den og de tanker om frihed, der inspirerede den såkaldte Seneca Falls kongres, hvor kvinderetsbevægelsen på skrift nedfældede, hvad der bliver betragtet som hovedmanifester - om lige og umistelige frihedsrettigheder for begge køn.

Hvordan var organisering i foreninger afgørende i kampen for kvinders valgret?

Fordi kvinder ikke havde adgang til fagforeninger, måtte de skabe deres egne. Første skridt var ikke ligeløn, men at skabe adgang til arbejdsmarkedet for kvinder ved etablering af arbejdspladser. I tiden fra 1873 til 1900 blev 27 kvindefagforeninger til. Kvindefagforeninger kom hermed til at spille en central rolle i kvindebevægelsen.

Hvilke centrale kampe og sejre lå forud for indførslen af kvindelig valgret?

I 1886 fremlagde Frederik Bajer det første forslag om at indføre, at kvinder kunne stille op til Københavns Borgerrepræsentation (originalkilde - se kildeliste). Selvom forslaget blev vedtaget i Folketinget, skulle det behandles i Landstinget for at blive til virkelighed, og her faldt det. Året efter forsøgte Frederik Bajer igen - denne gang med et forslag til Folketinget om kvindelig kommunal valgret for ugifte kvinder og enker. Også dette forslag blev vedtaget i Folketinget, men afvist i Landstinget med begrundelsen: "Landstinget formener, det hverken vil være i Kvindernes eller Samfundets Interesse, at der tildeles dem Valgret", kan man læse i artiklen Den kommunale Valgret i Rigsdagen på Kvinfo.dk [2]. I 1989 blev foreningen Kvindelig Valgretsforening stiftet med kvinders valgret som hovedmål. Foreningen lavede epokegørende aktioner, men det var op ad bakke, for det var stadig langt fra kutyme, at kvindernes fik lov at ytre sig, som det også kom til udtryk ved et kommunalt valgmøde i København 1890, hvor kvindesagsforkæmperen Louise Nørlund af ordstyren Carl Ploug blev introduceret med ordene: "Der vil nu ske noget mærkeligt, mine Herrer; en dame har forlangt Ordet og vil komme til at tale. Efter Valgloven kan jeg ikke nægte det, og jeg beder Dem derfor om at høre hende og huske, at det er en Dame, der taler til os." Det kan man læse i "Håndbog for feminister (og deres modstandere)" af Gretelise Holm [3]. Efter at foreningen i 1898 blev nedlagt, overtog en række andre foreninger kampen for kvinders valgret. De Samlede Kvindeforeninger (1890-1894), Danske Kvinders Nationalråd, paraplyorganisationen Danske Kvindeforeningers Valgretsudvalg med 22 foreninger under paraplyen, som var med til at føre den danske kvinderetskamp ind i den internationale kvinderetsbevægelse med indmeldelse i International Woman Suffrage Alliance (IWSA). København var vært for IWSA's kongres i 1906, og det blæste liv i håbet og kampen og organiseringen. Medlemstallet i Dansk Kvindesamfund steg massivt, og i 1910 nåede foreningen 7000 medlemmer. I 1907 blev Landsforbundet for Kvinders Valgret oprettet, og i 1910 havde foreningen 156 lokalforeninger spredt over hele landet, med i alt 11.000 medlemmer. Kvindernes internationale kampdag blev vedtaget på konferencen i København i august 1910, og i 1911 blev kampdagen for første gang i Danmark, Tyskland, Østrig, Schweiz og USA, og i 1921 blev det vedtaget, at kampdagen skulle have en fast dato 8. marts. Ved Grundlovsændringen den 22. april 1915 bar de mange års kampe endelig frugt efter 29 år fra første forslag om kvindevalgret blev fremsat. Det kan man læse i artiklen "Historien om 8. marts" på Arbejdermuseet.dk [4].

Case 1 Mathilde Fibiger

Mathilde Fibiger var en af kvindebevægelsens første vigtige forkæmpere. Hun var huslærerinde på Lolland og skrev som bare 20-årig i 1851 bogen Clara Raphael, som var et forsvar for kvinders ret til et selvstændigt liv. Bogen krævede som en form for manifest med begrebet "Damernes emancipation" kvinders ret til frihed og spillede en stor rolle i, at kampen for kvinders rettigheder blev en del af den offentlige debat, som også blev kaldt 'Clara-Raphael'-fejden. Ud over med romanen at argumentere klart og tydeligt for kravet om ligestilling, tog Mathilde Fibiger også selv ordet i den offentlige debat, og udgav blandt andet pjecerne 'Hvad er emancipation?' og 'Et besøg', og da foreningen Dansk Kvindesamfund blev stiftet, meldte hun sig ind, som det fremgår i opslagsartiklen "Mathilde Fibiger" på Litteratursiden.dk [16].

Hvilken rolle spillede Dansk Kvindesamfund?

Dansk Kvindesamfund blev stiftet i 1871 af ægteparret Frederik og Mathilde Bajer (foreningens forkvinde), og var en af de første af mange nye danske kvindeorganisationer, som opstod. Foreningen havde til at starte med to hovedmål: kvinder skulle ligestilles i ægteskabet, og kvinders vilkår på arbejdsmarkedet skulle forbedres. Ligestilling krævede uddannelse, lød rationalet, derfor var foreningens første indsatsområde at oprette af uddannelser for kvinder. Perioden fra 1870 til 1920 bliver beskrevet som den første bølge af feminisme. Det var den, der gav kvinder valgret, stemmeret, adgang til uddannelse og lige rettigheder i ægteskabet.

Fra 1915 og frem til 60'erne

Hvilke landvindinger opnåede kvindebevægelsen i mellemkrigsårene?

Selvom tiden mellem Første og Anden Verdenskrig var stille, hvad angår bemærkelsesværdige kampe, var der også sejre. I 1918 blev de første kvinder valgt ind i Rigsdagen. I 1919 blev der indført ligeløn på det offentlige arbejdsmarked med den såkaldte ligelønslov. Inden da var det helt almindelig praksis, at lærerinder fx fik 2/3 af den løn, som mandlige lærere fik for samme arbejde, som det fremgår af artiklen "De første skridt mod ligelønnen, 1875-1950" på danmarkshistorien.dk [5]. I 1921 blev endnu en arbejdsmarkedspolitisk lov om lighed vedtaget: Loven om lige adgang for mænd og kvinder til stillinger i staten. Den første kvindelige minister, undervisningsminister Nina Bang, blev udnævnt i 1924. I de politiske partier begyndte kvinderne at organisere sig i udvalg, og debatten om prævention og ret til fri abort tog fart, blandt andre anført af forfatteren Thit Jensen. Efter 2. Verdenskrig kommer kvinderne for alvor ud på arbejdsmarkedet, og det bliver stadigt mere almindeligt, at også gifte kvinder får lønarbejde. Særligt i omsorgsarbejde på de offentlige arbejdspladser som børnehaver, sygehuse vokser antallet af stillinger, som overvejende bliver kvindernes.

Hvordan flytter den feministiske frihedskamp ind i privaten i 1930'erne?

Efter at kvinderne har fået ret til uddannelse og medbestemmelse, retter kvindekampen sig mod private frihedsrettigheder. Det næste store feministiske slag kommer til at stå om retten til selv at beslutte, hvor mange børn, man vil føde, og hvornår og med hvem, man vil have børn. Prævention er dengang ikke en mulighed, og det er ulovligt at få foretaget en abort. Derfor kan det at blive gravid få store konsekvenser for kvinders liv, til tider livsfarlige, fordi det er forbundet med fare for at miste livet at få foretaget illegal abort.
Thit Jensen var en af frontkæmperne for retten til fri abort. Hun havde oplevet, hvordan hendes egen mors mange børnefødsler havde tæret hårdt på kroppen og givet moren et slidsomt liv. Det blev Thit Jensens drivkraft i en vedholdende kamp for at ændre kvinders vilkår i årene fra 1909-1930. Både som journalist, romanforfatter og foredragsholder rejste hun landet rundt og talte for "frivilligt moderskab" og var medstifter af Foreningen for Sexuel Oplysning, der forsvarede kvinders ret til fri abort, som man kan læse i artiklen "Thit Jensen" på Litteratursiden.dk[6]. I 1937 blev abort gjort lovlig, hvis kvindens liv var i fare. Men der skulle gå mange år endnu, før kvinders ret til abort i 1973 blev vedtaget ved lov. Den fri abort er således endnu et eksempel på, hvordan feminismen har båret kampe, der har krævet lange seje træk.

60'erne og frem til 2000

Hvordan opstod Rødstrømpebevægelsen?

Rødstrømpebevægelsen hentede inspiration fra kvindebevægelser i USA, England og Holland, og tog navn efter den socialistiske kvindebevægelse The Redstockings i USA. Den danske Rødstrømpebevægelse startede sit virke med en protestaktion mod skønhedsindustriens kvindesyn, som fandt sted på Strøget i København den 8. april 1970. Efter kort tid havde bevægelsen, som kun kvinder havde adgang til, spredt sig til hele landet med kvindegrupper i de fleste større danske byer, der kæmpede for at gøre op med de traditionelle kønsroller og undertrykkelse af kvinder. Rødstrømpernes slogan var, at Det private er politisk". Målet var at revolutionere samfundet og gøre op med kapitalismen og patriarkatet og opbygge et nyt socialistisk samfund, hvor hverken børn, kvinder eller mænd blev undertrykt. Således var den feministiske kamp for Rødstrømperne også en klassekamp. Deres virke bestod blandt andet i aktioner, besættelse af kvindehuse, ø-lejre, kvindefestivaler, og oprettelse af en kvindehøjskole og kvindekrisecenteret Danner, kan man læse i "Rødstrømpebevægelsen - kort fortalt" på Det Kgl. Biblioteks fagside for Rødstrømpebevægelsen [7]. Inspirationen til 70'ernes kvindekamp leverede den franske forfatter Simone de Bevauoir grundargumenterne for allerede i 1949, med udgivelsen af trebindsværket "Det andet køn", som er blevet en slags manifest for kvindebevægelsen. "Man fødes ikke som kvinde, man bliver det," konkluderede Simone de Bevauoir i sin undersøgelse af århundredes syn på kvinden, som man kan læse i artiklen "Kvinde, kend din kamp! Her er bøgerne, der gør dig klogere" på Dr.dk [8].

Hvilken rolle spillede ø-lejre, kvindefestivaler og basisgrupper en del af kvindekampen?

Ø-lejre, kvindehuse og festivaler har spillet en afgørende rolle i kvindebevægelsen. Her mødtes kvinderne og delte deres drømme og visioner for en anden form for samfund. Det var i 1971, at flere hundrede kvinder for første gang tog færgen til Femø for at tilbringe sommeren med at debattere deres visioner. "Kvinderne må handle, organisere sig, solidarisere sig, udvide deres egen selvbevidsthed, udvikle en ny kollektiv bevidsthed om deres situation," skrev en række rødstrømper i en fælles kronik, som blev bragt i Information den 6. maj 1970. Målet med kvindelejrene var netop i fællesskab at frigøre sig. Ligeledes var de såkaldte basisgrupper centrale for Rødstrømpebevægelsen. I basisgrupperne organiserede kvinderne sig og mødtes for at diskutere kvinderollen. Målet var i fællesskab at bevidstgøre hinanden om, at de var fælles om de udfordringer i at være kvinde, som de oplevede hver især, kan man læse i artiklen "I 50 år har Femølejren afspejlet drømmene og debatterne i den danske kvindebevægelse" på Information.dk [9].

Hvordan var feminismen en kamp for repræsentation?

I slutningen af 1970'erne opstod også en række kvindefestivaler, som ikke var eksklusivt for kvinder. Både børn, kvinder og mænd deltog. Men det var kvinder, der arrangerede dem og udelukkende kvindelige kunstnere, der optrådte. Kvindefestivalerne manifesterede således kvindebevægelsens krav om større repræsentation af kvinder. For at demonstrere og udfordre den skæve kønsbalance i mændenes favør i kunst og kultur, var det udelukkende kvindebands, der indtog scenerne, kvinder der tog ordet på talerstolen, film skabt af kvinder, der blev vist osv. Kvindebevægelsen lod sig også inspirere af BZ-bevægelsen i kampen mod undertrykkelse. Således besatte en gruppe kvinder den 2. november 1979 Dannerhuset på hjørnet af H.C. Andersens Boulevard og Nansensgade. Huset var ejet af Grevinde Danners fond. Danner havde i fundatsen skrevet, at huset altid skulle danne husly for fattige kvinder fra arbejderklassen. Da der ikke var flere penge tilbage i fonden, blev Dansk Kvindesamfund tilbudt at købe huset. Men de havde ikke råd, huset var derfor ved at blive solgt til et firma, der ville rive det ned og opføre kontorlokaler på adressen. Det fik kvinderne til at besætte huset for at sikre Grevinder Danners ønske med huset. Selvom besættelsen af huset var ulovlig, greb politiet ikke ind. For både fagforeninger, organisationer, kendte kvinder, også ikke erklærerede feminister, bakkede op om projektet at oprette et kvindekrisecenter i huset, som fik stor opbakning i befolkningen. Med en landsindsamling lykkedes det at samle 2,8 millioner kroner ind - købsprisen for huset, som den til formålet stiftede forening Kvindecenterforeningen havde forhandlet sig frem til. Det kan man læse i artiklen "Milepæle i dansk kvindehistorie 1960-2004", som KVINFO har udgivet [10]. Perioden fra 1960'erne til og med 1970'erne, hvor rødstrømperne førte an i kampen for ligeløn, fri abort, repræsentation og opgør med gældende skønhedsidealer har fået navnet Anden bølge feminisme.

Hvilke kampe og sejre definerede feminismen i 1980'erne og 1990'erne?

Selvom Rødstrømpebevægelsens aktivitetsniveau faldt og ebbede ud, så man i midt 1980'erne ikke længere talte om en decideret bevægelse, fulgte en række lovændringer på familieområdet i kølvandet på de kampe, Rødstrømpebevægelsen havde kæmpet. I 1983 ratificerede, det vil sige bekræftede, Danmark FN's internationale konvention fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder. I 1984 fik mænd adgang til barselsorlov. I 1985 vedtog Folketinget loven om fælles forældremyndighed, så begge forældre kunne beholde forældremyndigheden over deres børn, selvom de blev skilt. Samme år (1985) blev det vedtaget ved lov, som skulle sikre, at kvinder og mænd blev ligestillet i adgangen til at blive udpeget til kommissioner, offentlige udvalg og lignende. Og i 1986 vedtog Folketinget en plan for, hvordan kvinder kunne blive stærkere repræsenteret i forskningen på Universiteterne. I sommeren 1999 fik vi for første gang en minister for ligestilling i Danmark, Jytte Andersen (S), og i 2000 blev lovforslaget "Bekendtgørelse af lov om ligestilling af kvinder og mænd" [11] vedtaget, og Ligestillingsministeriet blev oprettet.

Hvilke forandringer formede feminismen og kvindebevægelsen på arbejdsmarkedet?

Kvindebevægelsens mål om ligestilling fik stor indflydelse på arbejdsmarkedet. I 1940'erne og 1950'erne var de fleste danske kvinder hjemmegående husmødre, men kvindebevægelsens kampe for at kvinder fik ret til og mulighed for uddannelse og plads på arbejdsmarkedet bar frugt. Særligt i efterkrigsårene, hvor Danmark havde stærkt brug for arbejdskraft, fik mange kvinder lønnet arbejde, og vuggestuer og børnehaver overtog børnepasningen, så kvinderne kunne arbejde uden for hjemmet. Ligebehandlingsloven i 1978, som sikrede kvinder og mænd lige behandling på arbejdsmarkedet, det at kvinder i 1966 fik mulighed for at beskytte sig mod graviditet med p-piller og i 1973 fik mulighed for at få foretaget abort, styrkede også kvinders mulighed for at skabe sig et liv og en karriere på arbejdsmarkedet, som man kan læse i artiklen "Ændringer i samfundet ligestillede mænd og kvinder mere" på Dr.dk [12].

Feminismen i dag

Hvordan var MeeToo bevægelsen med til at give feminismen ny og bredere appel?

Den danske MeeToo-bevægelse, som tv-vært Sofie Linde med sin opråbs-tale ved Zulu Comedy Galla i 2020 antændte, og som de følgende år fik en række kvinder til at stå frem og dele deres oplevelser af krænkelser, har fået flere kønsforskere til at kalde MeeToo den for "den tredje store kvindebevægelsesbølge". I artiklen "Ligestillingsforsker: MeToo er det største siden kvindekampen i 70'erne" [13], kan man læse, hvordan ligestillingsforsker Anette Borchorst, professor ved Institut for Politik og Samfund ved Aalborg Universitet forklarer, at MeeToo har givet ligestillingsdebatten et nyt udgangspunkt. MeeToo har tydeliggjort, at sexisme og krænkelser er et problem, som vi som samfund er nødt til at erkende og bekæmpe. Således har MeeToo bevægelsen formået at tydeliggøre, at krænkelser er strukturelt og kulturelt problem, ikke det enkelte offers, argumenterer hun i artiklen og bakkes op af Rikke Andreasen, der er professor i kommunikation og forsker i køn, magt og mangfoldighed på Roskilde Universitet. MeeToo har således givet kvindebevægelsen og feminismen større og bredere appel ved at skabe bred folkelig bevidsthed og anerkendelse af sexisme og krænkelser. Og skabt momentum for at debat på arbejdspladser, politisk, og ind i stuerne i privaten.

Hvad er tredjebølge feminisme?

Da feminisme er en kompleks ideologi med flere mål, perspektiver, sager, og en lang historie, bliver den inddelt i bølger, der repræsenterer de skift og tilføjelser, de forskellige epoker og kampe repræsenterer. Tredje bølge feminisme opstår i 1990'erne, hvor man begynder at tale om køn som en social konstruktion. Tredjebølgefeministerne argumenterede for, at vi skal holde op med at betragte køn som en fastlåst kategori. Køn er noget, vi gør og skaber, blandt andet i den måde vi taler om køn og behandler hinanden, og ikke noget, vi pr. definition er, lød det fra kønsforskere som blandt andre Dorte Marie Søndergaard, der med bogen "Tegnet på kroppen" var en af de toneangivende danske kønsforskere i debatten.

Hvad er fjerdebølge feminisme?

Fjerdebølgefeminismen fangede an omkring 2008 og bar et opgør med seksualisering af kvinder. Både i forhold til at gøre op med udskamning af kvinders beklædning og fremtoning i det offentlige rum, men også en kamp for at stoppe, at seksualisering bliver brugt som et våben mod kvinder i form af fx offentlig deling af nøgenbilleder og andet seksualiseret video- og billedmateriale. Fjerdebølgefeminismen krævede nye normer for accept af kvinder på kvinders egne præmisser - at kvinder ikke skal passe ind og underordne sig maskuline opfattelser af, hvornår kvinder er, udtrykker eller fylder for meget. Det gælder ikke kun krop, også arbejdsmarkedspolitiske kampe - og et opgør med, at kvinder stadig står for langt størstedelen af arbejdet i hjemme, en debat der går under betegnelsen #thementalload, der problematiserer, at kvinderne fortsat står for langt størstedelen af omsorgsarbejde, planlægning og praktik i familierne. Fjerdebølgefeministerne kæmper ikke alene for kvinders rettigheder. Den gør mere bredt op med maskulinitetsidealer, der skaber undertrykkelse - også af andre minoriteter og udvider begrebet feminisme til også at kæmpe for ligestilling, når det kommer til race, seksualitet og køn.

Case 2 "Underskud" af Emma Holten

Emma Holtens bog Underskud - Om værdien af omsorg handler om feministisk økonomi og kritiserer det, at den økonomiske tænkning og kapitalistiske logik, vi har bygget og styrer samfundet ud fra, fuldstændig overser værdien af omsorg og hermed ikke tildeler værdi til den omsorg, der er så afgørende for, at vores samfund fungerer - både i velfærdssektoren og i familierne. Den feministiske tænkning og kritik, som Emma Holten med bogen leverer, falder i tråd med økofeminismens kritik, som det beskrives på bogens omslag, "Underskud handler om alt det, vi tager for givet, udpiner og mister, når vi ikke kan måle dets værdi" [15]. Emma Holten er cand.mag. i Moderne Kultur fra Københavns Universitet og har siden 2014 arbejdet internationalt med feministiske dagsordener og siden 2019 holdt foredrag om feministisk økonomi og værdien af omsorg. Hun sidder med i Human Rights Watchs råd for kvinders rettigheder og er med i European Institute for Gender Equalitys ekspertforum.

Hvordan har feminismen bredt sig ind i bredere kampe end kampe mellem kønnene?

Nutidens feminisme har fået et langt bredere fokus end ligestilling mellem kønnene. Den favner også mere generelle kampe for repræsentation, omsorg, natur og klima. Økofeminisme er en ny kritisk tænkning, der påpeger, at alle former for undertrykkelse er forbundet: Det patriarkalske kapitalistiske samfund har både undertrykt, kontrolleret og krænket kvinden, naturen og tredje verdens lande, lyder argumentet. Økofeminismens grundkritik er, at det patriarkalsk styrede samfund ophøjer mand/maskulinitet og kultur over kvinden, det feminine og naturen, som bliver tildelt mindre værdi i samfundet, og økofeminister rejser kritik af, at de såkaldte patriarkalske strukturer opretholder magten ved at lave hierarkier som hvid/ikke hvid, vestlig/ikke vestlig, rig/fattig, hetero/homo. Den moderne feminisme blander sig med alle mulige aspekter af indretningen af samfundet. Økofeminismens mål er en verden uden udnyttelse og undertrykkelse - og kobles ofte ind i klimakampen som en retning mod et samfund, der kan håndtere klimaforandringerne ved netop at stoppe udnyttelsen af mennesker og natur. Også byplanlægning og arkitektur. I artiklen "Kan feminisme hjælpe os med at bygge bedre byer til alle?" på DAC.dk [14] kan man læse om, hvordan feministisk byplanlægning går ud på at søge at skabe inkluderende byer for alle og helt konkret indtænke kvinders behov i planlægningen af byrum, hvor det som i alle mulige andre henseender tidligere var mænd, der designede og byggede til mænd. Målet er at skabe mere levende byer, som tager hensyn til minoriteterne i samfundet, og som også er indrettet, så de tager hensyn til naturen og er bæredygtige, socialt og klimamæssigt.

Hvordan har begrebet intersektionalitet præget den nye feminisme?

Intersektionalitet er et feministisk begreb, der beskæftiger sig med at vise, at undertrykkelsen af minoriteter er kompleks, fordi den kan tage utroligt mange former. Særligt når den/de undertrykte falder inden for flere forskellige identifikationsmarkører fx køn, race, seksualitet, klasse eller andet, som kan spille ind i den diskrimination, den undertrykte møder. Således kan der opstå dobbelt diskrimination, eller den undertrykte kan opleve, at undertrykkelsen bliver usynlig for resten af minoritetsgruppen, fordi de ikke falder inden for begge identifikationsmarkører.
Den intersektionelle feminisme tydeliggør også, at den undertrykte, også kan undertrykke andre, og at de binære kategorier "undertrykt" eller "undertrykker" - "privilegeret" eller "underprivilegeret" ikke er tilstrækkelige til at beskrive og rette kritik mod en kompleks virkelighed, hvor mennesker ikke lever i fastlåste kategorier, men kan tilhøre flere forskellige minoriteter og positioner samtidig. Hermed leverer den intersektionelle feminisme et mere nuanceret og komplekst blik på, hvordan dynamikkerne i undertrykkelse og diskrimination fungerer.

Den feministiske retning queer forholder sig grundlæggende kritisk til samfundsopfattelsen, at der kun skulle være to køn, og at heteronormativiteten skulle være det "normale". I amerikansk kontekst bliver queer brugt som fællesbetegnelse for seksuelle minoriteter og ikke-heteroseksuelle eller ciskønnede kønsminoriteter. Queer-idealet er den fuldstændige frisættelse- en feministisk retning som vil nedbryde de barrierer, der er indbygget i den binære definition, tænkning og fremtoning af køn og en bevægelse, der i et bredere perspektiv kæmper de underprivilegeredes kamp. Queer er samtidig en kritik af den bestående magt og definition af, hvad et samfund tillægger værdi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Feminisme og kvindebevægelsens historie | Emner | Faktalink

# data[].attributes.attachment_link.description
Feminisme er en ideologi og et begreb, som på en gang har ændret sig i takt med tiden og samtidig bærer de samme kampe for ligestilling, ligeværd, valgret, ligeløn, frigørelse, respekt, ret til at bestemme over sin egen krop, karriere, økonomi m.m. Danske feminister har kæmpet og kæmper fortsat for at ændre samfundets opfattelse af køn og politik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg troede, fremtiden tilhørte den bløde mand. Indtil en ‘sigma-mand’ kaldte mig en ‘soyboy’

# data[].attributes.attachment_link.description
Freelance-journalist Mads Bager Ganderup blev konfronteret med et mandeideal, han troede var på vej ud. Nu ser han det overalt

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg vil gerne give mine børn lige muligheder. Så hvad gør jeg, når barndommen er lyserød eller lyseblå?

# data[].attributes.attachment_link.description
Børns køn spiller en stor rolle i den måde, en dansk barndom udspiller sig i dag. Der er pigefarver og drengefarver, prinsesser og superhelte, drengene mod pigerne både i familierne og i institutionerne, helt fra børnehaven og ind i teenagelivet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan stopper man drab på kvinder, før det sker? Disse 90 danskere vil finde svaret

# data[].attributes.attachment_link.description
Kvindedrab kan forebygges. Alligevel har antallet herhjemme ikke ændret sig de seneste 25 år. Men nu er en gruppe danskere gået sammen for at reducere de 12 årlige kvindedrab til seks.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En styrkelse af kvinders rettigheder og muligheder, og større ligestilling er afgørende for at fremskynde en bæredygtig udvikling. Fjernelse af alle former for diskrimination mod kvinder og piger er ikke kun en grundlæggende menneskeret, men det har også en multiplikatoreffekt på tværs af alle andre udviklingsområder.

Siden 2000 har UNDP sammen med vores FN-partnere og resten af det globale samfund gjort ligestilling centralt for vores arbejde, og vi har set nogle bemærkelsesværdige succeser. Flere piger er nu i skolen i forhold til for 15 år siden, og de fleste udviklingslande har opnået ligestilling i grundskolen. Kvinder udgør nu 41 procent af alle lønmodtagere uden for landbruget sammenlignet med 35 procent i 1990.

Verdensmålene for bæredygtig udvikling bygger videre på disse resultater for at sikre, at diskrimination mod kvinder og piger overalt ophører. Der er stadig store uligheder i adgangen til lønnet arbejde i nogle lande, og der er betydelige forskelle mellem mænd og kvinder på arbejdsmarkedet. Seksuel vold og udnyttelse, ulige fordeling af ubetalt pleje og husligt arbejde samt diskrimination i offentlige beslutningsprocesser forbliver alle store barrierer.

Universel adgang til seksuel- og reproduktiv sundhed og lige rettigheder til økonomiske ressourcer, som jord og ejendom, er afgørende for at realisere målet om ligestilling. Der er nu flere kvinder i offentligt embede end nogensinde før, men opmuntring til flere kvindelige ledere på tværs af alle regioner vil bidrage til at styrke både politikker og lovgivning i forhold til større ligestilling.

Ligestilling mellem kønnene er et af 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. En integreret tilgang er afgørende for fremskridt på tværs af de forskellige mål.

Verdensmål 5 i delmål og indikatorer

Andel af kvinder og piger fra 15 år, der har været udsat for seksuel vold begået af andre personer end en intim partner i de foregående 12 måneder, opdelt efter alder og sted for volden.

Andel af piger og kvinder mellem 15-49 år, som er blevet omskåret, opdelt efter alder.

Antal lande med love og bestemmelser, der garanterer fuld og lige adgang for kvinder og mænd som er 15 år eller ældre, til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser, oplysning og uddannelse.

Andel af lande, hvor de retlige rammer (herunder sædvaneret) garanterer kvinders lige rettigheder til jordejerskab og/eller kontrol over jordbesiddelser.

# data[].attributes.attachment_link.description
En styrkelse af kvinders rettigheder og muligheder, og større ligestilling er afgørende for at fremskynde en bæredygtig udvikling. Fjernelse af alle former for diskrimination mod kvinder og piger er ikke kun en grundlæggende menneskeret, men det har også en multiplikatoreffekt på tværs af alle andre udviklingsområder.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tager ansvar for indholdet og er tilmeldt Pressenævnet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tager ansvar for indholdet og er tilmeldt Pressenævnet

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedemne: Hvad vil det sige at være (dansk) mand i 2022? Debat med satiriker Lasse Dein og debattør Sebastian Lynggaard, der tager udgangspunkt i sangeren Tobias Rahim som et eksempel på de mange facetter, et tidssvarende mandebillede skal kunne rumme. Debat med psykolog Svend Aage Madsen om afviklingen af den traditionelle manderolle, incels, Jordan Peterson, grædende mænd og mandeaftener i den danske provins.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hovedemner: I Tyskland er der en del kritik af EU's "langsomme" vaccinepolitik, men størstedelen af befolkningen støtter dog, at man farer med lempe. De politiske kommentatorer Bjarne Corydon, Lea Korsgaard og Jan Schouby analyserer statsminister Mette Frederiksens nytårstale. Årets alternative nytårstale leveres af rapperen Tessa fra den københavnske Vestegn.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Gå til indhold

7 år

Prisvindende dansk dokumentar fra 2025. Mænd er blevet blødere, kvinder stærkere, men hvor efterlader det kærligheden? I Aarhus - byen, der altid føler sig som nummer to - følger vi tre generationer af mænd, der ikke længere føler sig som nummer ét. For kan man være både blød og attraktiv i dagens Danmark?

"Confidence er regel nummer ét." Det siger hans bedste ven. Men Lasse synger i drengekor, har et karaktergennemsnit på 4 - og er forelsket i sin bedste veninde. Hvad gør man, når man kæmper med selvtilliden, kærligheden og følelsen af at være en god, men

"Jeg søger de der selvoptagede mænd, hvis jeg skal være ærlig." Hvad gør det ved vores mænd, når de føler, at de ikke har noget at tilbyde? Og har de danske kvinder overhovedet brug for mænd? En øm og humoristisk fortælling om kærlighed, status og nye køn

Kanal

DR1

Kategori

Dokumentar

# data[].attributes.attachment_link.description
Prisvindende dansk dokumentar fra 2025. Mænd er blevet blødere, kvinder stærkere, men hvor efterlader det kærligheden? I Aarhus - byen, der altid føler sig som nummer to - følger vi tre generationer af mænd, der ikke længere føler sig som nummer ét. For kan man være både blød og attraktiv i dagens Danmark?

# data[].attributes.attachment_link.description
Engelsk dokumentar fra 2023. Hvem er Andrew Tate? Hvad er det, der har gjort ham populær hos unge mænd verden over - og hadet af kvinder? VICE-journalisten Matt Shea forsøger at afdække Tate og hans metoder og kommer med ind i hans domæne i Rumænien, inden Tate bliver anholdt og sigtet for menneskehandel og seksuelle overgreb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vejen er lang - om Kvindebevægelsens historie

# data[].attributes.attachment_link.description
I 2015 er det 100 år siden, danske kvinder opnåede stemmeret.

# data[].attributes.headline
Den moderne mands anatomi.  Kristeligt Dagblad

# data[].attributes.subject
Den moderne mands anatomi.  Kristeligt Dagblad

# data[].attributes.attachment_link.description
Den traditionelle manderolle er under forandring, men der er delte meninger om maskulinitetens nye form. Nogle eksperter forudser en forråelse og ekstremisering af det mandlige køn, mens andre mener, at mændene langt om længe står foran deres frigørelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Barbie bor i Barbieland med de andre Barbier og sin kæreste Ken. Da dødstanker tvinger dem begge til "Den virkelige verden" oplever de en hel anden måde at leve på - en måde, der forandrer Barbieland og deres syn på hinanden. For alle, der holder af (feministisk) humor og glitter.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge kvinder bliver mere venstreorienterede - unge mænd gør ikke. En ideologisk kløft åbner sig blandt unge rundtom i verden

# data[].attributes.attachment_link.title
Tobias Rahim viser vejen mod et nyt maskulinitetsideal

# data[].attributes.attachment_link.description
Populærkulturen leverer på godt og ondt roller, som vi spejler os i. Og hvis unge mænd og drenge skal stå ved deres egen skrøbelighed, er det vigtigt, at der findes kunstnere som Tobias Rahim, som går forrest og viser, at den slags ikke bør gemmes væk eller afvises som umandigt

# data[].attributes.attachment_link.description
Lift meetings, lessons and hangouts with interaction. Give your audience the joy of engagement with polls, words clouds, quizzes and more!

# data[].attributes.headline
Power point med "Se, læs og diskuter-opgaver" til dag 1

# data[].attributes.subject
Power point med "Se, læs og diskuter-opgaver" til dag 1

# data[].attributes.attachment_link.description
Velkommen til TV 2s koncern- og pressesite. Her finder du nyheder og information om TV 2s medier, aktiviteter og virksomhed. I pressesektionen er der adgang til programtekster og -billeder.