# data[].attributes.body
Aase er kendt med osteoartrose. Det har resulteret i smerter i knæene.

Aase har mistet overblikket i hverdagen og det gør hende ked af det. Aase er nu visiteret til medicindosering af SSA. Aase går med rollator udendørs.

Du kommer ud til Aase og skal hjælpe hende med medicindoseringen.

Du banker forsigtigt på døren ind til Aase. Du kan høre at Aase kalder ”kom ind” og du træder ind i. Du undrer dig lidt, da Aase normalt plejer at være oppe, når du kommer.

Du kommer ind og møder Aase siddende på en stol i køkkenet. Hun smiler forsigtigt, men noget anstrengt. Hun tager sig til venstre knæ. Medicinkassen med æsker og skema står på køkkenbordet.

# data[].attributes.body
Hvad vil du som SSA gøre i denne situation og hvorfor?

Jeg vil spørge Aase om hun har ondt i knæet. Jeg spørg om dette fordi det ligner hun giver udtryk for det og det viser også at jeg ikke ser hende som ”en opgave”

Jeg vil spørge ind til smerterne, hvordan hun oplever den, fordi det giver mig et bedre billede af, hvor ondt hun synes det gør og om det er aktuelt, er pga. hendes osteoartrose.

Jeg tjekker om hun får noget mod hendes osteoartrose eller om hun har noget smertestillende, dette gør jeg for at se om der er noget der kan dulme Aases smerter.

Jeg vil sørger for at hendes knæ får noget varme, for varme gør at leddene bliver mere bevægelige og det kan derfor mindske hendes smerte

Jeg spørg Aase om det er okay jeg kommer igen senere, for at følge op på hendes smerter, for hvis hun ikke har smertestillende eller hendes medicin mod osteoartrose ikke bliver bedre, så vil jeg kontakte hendes egen læge

Jeg vil tjekke efter RØV-H altså, rødme, ømhed, varme og hævelse, for at udelukke, infektion eller tromber

Jeg vil måle blodtryk, for også at udelukke tromber.

# data[].attributes.body
Mens I sidder ved køkkenbordet banker det på døren og Aases datter kommer ind. Du hilser på og præsenterer dig. Datteren virker til at have travlt og spørger Aase om hun har været ude og gå med rollatoren?

Aase svarer; ” Det har jeg ikke nået endnu…”

Hvortil datteren svarer; ”Jamen, det går jo ikke, mor.. Du ved jo nok at træning er bedst for dig.”

Aase kigger ned og svarer; ”ja, men…” og datteren afbryder; ” Du får altså bare flere smerter, hvis du ikke tager dig sammen og bevæger dig…! Ja, undskyld, det er bare min mening”. Aase svarer ikke. Datteren begynder at lave kaffe.

# data[].attributes.body
Har du nogensinde stået i en situation med en borger og pårørende, hvor stemningen imellem dem ændres? Hvilken indvirkning kan det få på samarbejdet?

Jeg har ikke oplevet en sådan situation, men jeg har da oplevet at de pårørende ikke altid er enig med borgeren.

Det kan påvirke samarbejdet negativt i form af at borgeren ikke ønsker det samme som pårørende. Samtidig kan det være svært for plejepersonalet at være i, for det kan komme til at se ud som om vi vælger side.

Det er vigtigt at vi er der for borgeren og vi skal overholde hendes selvbestemmelsesret.

Hvordan vil du som SSA handle i denne situation? Begrund dit svar.

Mens datteren laver kaffe, så spørg jeg Aase om hun synes hendes smerter kan holde til en gå tur. Dette gør jeg for at datteren får af vide hun faktisk har smerter og at det er derfor hun ikke har gået endnu

Jeg vil snakke stille og roligt med datteren om, at jeg kommer tilbage senere, for at følge op på smerterne og hvis smerterne er i bedring, så kan jeg opfordre Aase til at gå en tur.

Samtidig vil jeg også forklare datteren vigtigheden i at hendes smerter bliver behandlet, for eller går det udover hendes funktionsniveau og det kan gøre, at Aase ikke længere kan gå ture, som hun kan nu.

Jeg vil samtidig forklare Aase at det er vigtigt at hun får dulmede smerten, for at hun ikke får en forkert belastning.

Hvordan kan omgivelsernes reaktioner påvirke borgerens smerter?

Det kan gøre så Aase holder smerten ud og bare går alligevel og hvis hun gør dette, kan det give en forkert belastning og det kan medføre at smerten forværres.

Det kan være med til at Aase bliver ked af det, fordi hun ikke bliver hørt af sin datter og dette kan medføre at Aase isolerer sig, fordi hun måske tænker hun ikke er god nok.

Det kan påvirke Aases relation til hendes datter, fordi Aase kan godt føle, at hun ikke må bestemme selv og at hun ikke kan få lov til at slappe af engang i mellem

# data[].attributes.body
Smerteanamnese

Case:

Du er forsat på besøg hos Aase, og datteren er lige gået.

Du vælger at sætte dig ned og udforske Aases smerteproblematik.

# data[].attributes.body
Hvordan indhentes viden om borger/ptt´s smerter?

Lego pain assessment tool og Smerteintensitetsskalaer

Smerteanamenese

Øvelser med genstande for at se smertehedsgraden.

Hvad påvirker oplevelsen af smerte?

Inaktivitet -> obstipation

Kognitive funktioner.

Adl/P-adl aktiviteter. -> søvn, træthed

Sociale forholde/ omgivelser. (relationer)

Psykisk: Isolation -> depression, angst

Beskriv hvilke former for smerter er der?

Akut smerte ( First pain) -> Præcis som opstår pga. af en skade. Kan forklares på baggrund af smertefysiologien.

Kronisk smerte (Second pain)-> Smerte der varer ved, på trods af forsøg på behandling.

# data[].attributes.body
Optag lydfil, hvor du:

Forklarer for en elevkammerat hvad totalsmerte-modellen er og hvordan du vil anvende modellen i praksis hos dine borgere med smerter.

Lydfil uploades i jeres besvarelser med jeres navn, som titel.

Max 5 min. pr. lydfil.

# data[].attributes.body
Hvilke lag består huden af?

Overhuden (epidermis)

Læderhuden (dermis)

Underhuden (subcutis)

Hvad karakteriserer disse forskellige lag? (beskriv de forskellige lag)

Overhuden (epidermis)

Øverst i huden findes et hornlag, som består af døde celler, disse celler indeholder keratin som gør cellerne hårde og forhornede.

Mellem cellerne er der tråde af proteiner, som holder sammen på cellerne, dette gør at laget er hårdt og elastisk og det nedsætter risikoen for at huden sprækker

Hornlaget er vandafvisende, med mellem cellerne er der fedtstoffer, så fedtopløslige stoffer kan trænge igennem, dette kan gavne i form af fx medicinsk plaster

Nederst i epidermis er der et vækstlag, hvor der dannes nye celler, som deler sig hele tiden. De nye celler skubber til cellerne ovenover, så de ældre celler altid er øverst

I epidermis er der et stof, melanin, mørkt stof

Dette beskytter os mod solens ultraviolette lys.

Melaninen spreder sig i epidermis og opsuger farlige stråler inden det går gennem huden

Der findes også celler som er fagocytter som er fra immunforsvaret --> indfanger mikroorganismer og fortærer dem.

Negle dannes i epidermis.

Celler deler sig i negleroden og skubber cellerne fremad.

Formål med negle er at beskytte fingre og tæer

Læderhuden (dermis)

Dermis er stærkt og elastisk

Dermis består af stærke proteinfibre (90%), elastiske fibre (5%) og vand (5%)

I dermis er der et stort net af blodkar og indeholder mange vigtige celler ift. hudens funktioner

I dermis ligger hårsække som egentlig er en del af epidermis, men strækker sig ned i dermis

Håret dannes ved at der findes celler i bunden af hårsækken som deler sig

Øverste del af hårsækken sidder talgkirtler.

Talg er fedtsyrer --> gør ydre lag af huden vandafvisende og smidigt.

Fedtsyrerne har en lav pH-værdi (under 6) --> hæmmer bakteriernes vækst

Talg er derfor en del af det medfødte immunforsvar

Der findes også svedkirtler i dermis.

Nederste del ligger svedkirtlen tæt op ad kapillærerne

Der udskilles vand og salt fra kapillærer og derfor smager sved af salt

Formålet med sved --> sænke kroppens temperatur

Sved indeholder også lav pH-værdi --> Hæmmer bakteriernes vækst

Huden indeholder også:

Kuldereceptorer

Reagerer ved temperaturer fra 10-35 grader og sender impulser til hjernen som sørger for temperaturen stiger

Varmereceptorer

Reagerer ved temperaturer på 35-45 grader og sender impulser til hjernen, som gør at der dannes mindre varme via stofskiftet

Smertereceptorer

Sender besked til hjernen når der er risiko for skade eller når der er sket en skade

Trykreceptorer

Reagerer når huden klemmes sammen

Berøringsreceptorer

Rør ved huden, impulser sendes til hjernen og tolkes enten behageligt eller ubehageligt

Underhuden (subcutis)

Beskriv hudens funktioner

Beskytter os mod mikroorganismer og det ultraviolette lys fra solen

Forhindre os i at miste væske

Med til at regulere kroppens temperatur

Hvilken sammenhæng er der med huden og kroppens øvrige organer?

Hvordan påvirkes huden af fx kredsløb, nyrer, nervesystemet?

Hvilke ændringer sker der i huden hos den ældre patient?

# data[].attributes.body
Hvad er en slimhinde?

Hvor i kroppe findes slimhinder?

Luftvejene, mave-tarm-kanalen, urinvejene og kirtelgangene

Hvordan ser en slimhinde ud? /bygget op

Se billede

Hvad er slimhindernes funktion?

Slimhinderne består af dækvæv (epitel), som har forskellige funktioner.

Sikre at der er så lidt gnidningsmodstand som muligt, gælder i fx blodkarrene så blodet lettere glider gennem karrene. Dette nedsætter slid, som opstår når blodet trykker mod blodkarrets væg

I den nederste del af tyktarmen og i endetarmen beskytter dækvævet mod den hårde afføring.

Det opsuger vand og næringsstoffer, fx i mave-tarm-kanalen. På den måde er vævet med til at sørge for, kroppen er i væskebalance.

Det producerer sekret, fx i kirtlerne og i luftvejene. Sekretet indeholder antistoffer og enzymer, som nedbryder bakterier og virus. Derfor er det en vigtig del af vores immunforsvar.

Det transporterer stoffer, fx glukose fra nyrekanalen til blodet. På den måde er slimhinden med til at regulere mængden af glukose i blodet.

Kan man blive syg i slimhinderne?

Ja, der kan opstå en infektion i form af fx UVI, halsbetændelse, bihulebetændelse, ørebetændelse og øjenbetændelse og der kan opstå svampe i fx munden, skeden, øre

# data[].attributes.body
Forklar årsagerne bag:

Bleg eller blålig hud

Tør hud

Svedig og fugtig hud,

Rødme og hudløshed

Rødme og hvide belægninger

Udslæt

Kradsemærker og sår

Sår der ikke vil hele

Blå mærker

Decubitus

Hvordan vil du som SSA handle på ovenstående eksempler? - husk teoretisk begrundelse.

# data[].attributes.body
Hvad er et venøst sår?

Hvad er et arterielt sår?

Hvad indikerer et gult sår?

Hvad indikerer et rødt sår?

Hvad indikerer et sort sår?

Hvad hæmmer sårheling?

Hvad fremmer sårheling?

# data[].attributes.body
Beskriv og vis hvad arterielle bensår er. Hvad er årsagerne? Hvilken behandling er der? Hvad er dine kompetencer som SSA?

Hvordan kan det forebygges?

Beskriv og vis hvad venøse bensår er. Hvad er årsagerne? Hvilken behandling er der? Hvordan tænker I forebyggelse? Hvad er dine kompentencer som SSA?

Hvilke velfærdsteknologiske løsninger findes, som er relevant ift. jeres område?

Eller har I brug for at der opfindes noget nyt?