# data[].attributes.body
Likovno djelo na kojemu možemo prepoznati motiv nazivamo figurativnim djelom.

Figurativna umjetnost oblicima dočarava motive iz stvarnog, vidnjivog svijeta.

# data[].attributes.body
Mrtva priroda je prikaz elemenata iz prirode ili one koje je načinio čovjek.

# data[].attributes.body
Svođenje oblika na jednostavne, osnovne, tipične, eliminiranjem detalja i svega slučajnoga i suvišnoga

# data[].attributes.attachment_caption
Kompozicija II u crvenoj, plavoj i žutoj

# data[].attributes.body
Apstraktno umjetničko djelo teži čistomu izražavanju boja, linija, oblika i tematskoj neodređenosti.

# data[].attributes.body
Proces u kojemu djelo postaje sve manje prepoznatljivije i pojednostavlja se izgled.

# data[].attributes.body
Točna nedogleda -točka u kojoj se spajaju linije u nedogledu.

Linija horizonta -linija koja prolazi točkom nedogleda.

# data[].attributes.body
Instalacija – djelo u prostoru koje može uključivati više različitih predmeta (umjetničkih i/ili neumjetničkih) u prostorno ovisnome odnosu.

# data[].attributes.body
Konceptualna umjetnost se temelji na ideji ili konceptu koji su bitniji od samog umjetničkog djela.

# data[].attributes.body
Prikazivanje na način da su naglašene idealne karakteristike. Izostavljanje nepravilnosti kako bih se dobio idealni izgled.

# data[].attributes.body
Samostojeća skuptrura (statua)-Statua je slobodnostojeća skulptura, trodimenzionalno tijelo koje slobodno stoji u prostoru i može se promotriti sa svih strana.

Reljef -Reljef je vrsta skulpture koja je oblikovana samo s prednje i bočnih strana. Po izbočenosti mase u prostor razlikujemo: Visoki reljef, niski ili plitki i ulegnuti reljef.

Mobil -pokretna skulptura.Čitava skulptura može se pokretati strujanjem zraka, intervencijom gledatelja ili pomoću nekog mehanizma.

Odnos mase i prostora:

Zbijena masa -dominira masa a prostor je obavija.

Udubljeno ispupčena masa -masa i prostor ulaze jedan u drugog.

Plošno istaljena masa -masa je toliko istanjena da djeluje poput plohe.

Linijski istaljena masa -masa je toliko istanjena da djeluje poput linije.

Prošupljena masa -prostor više ili manje prodire u masu.

# data[].attributes.body
Slikari realizma nastojali su postići izražajnost, realan i uvjerljiv prikaz oblika ili zbivanja iz svakodnevnoga života. Na razvoj realizma znatno je utjecalo otkriće i usavršavanje fotografije.

# data[].attributes.body
Kompozicija predstavlja odnos i raspored dijelova neke cjeline.

Kompozicija se dijeli na:

Okomitu, horizontalnu, dijagonalnu, piramidalnu i kružnu (ovalnu).

# data[].attributes.body
Ready-made je naziv za gotov industrijski proizvod svakodnevne uporabe koji se izlaže kao umjetnički predmet.

# data[].attributes.body
Proces u kojemu se djelo pojednostavljiva tako da se svede na geometrije oblike.

# data[].attributes.body
Umjetnici se fokusiraju na što detaljniji prikaz, što uključuje i prikazivanja mana na čovjeku.

# data[].attributes.body
Ritam je ponavljanje određenih pojava u pravilnim vremenskim razmacima. Ritam se dijeli na pravilan i nepravilan. Kod pravilnog se likovni elementi izmjenjuju u pravilnim razmacima. Kod nepravilnih se elementi kompozicije izmjenjuju slobodno i bez određenih pravila.

# data[].attributes.body
Ravnoteža nastaje dijeljem djela s osi simetrije koja prolazi sredinom. Ravnoteža se dijeli na simetričnu i asimetričnu. Simetrična nastaje raspored oblika iste težine i veličine u odnosu na os simetrije. Asimetrična nastaje rasporedom oblika i težina u različitom razmaku u odnosu na os simetrije, daje osjećaj dinamike i nemira.

# data[].attributes.body
Karakter površine ili tekstura se dijeli na:

Glatko, hrapavo, oblo, uglato, sjajno, prozirno, šupljikavo, oštro, izbrazdano, obojano, raspucalo...

Ploha se dijeli na:

Kontinuiranu -blagi prijelazi iz jedne u drugu plohu – jednolična.

Nekontinuiranu -jači usjeci, oštriji rubovi na prijelazu iz jedne plohe u drugu

# data[].attributes.attachment_link.description
Glina Glina je mekan i podatan materijal. Dobiva se od zemlje koja je pročišćena od prašine i ostalih primjesa s kojima je pomiješana u svom prirodnom okruženju. Glina se vrlo lako osuši ukoliko je ostavimo na zraku, te vrlo lako puca. Da bi se trajnije sačuvala, glina se peče.

# data[].attributes.body
Odnosi se na proces pojednostavljenja i apstrahiranja stvarnosti. Koriste se geometrijski oblici, strukture i odnosi između njih.

# data[].attributes.body
Boje se dijele na:

Osnovne (primarne) boje -plava, žuta i crvena. Međusobnim miješanjem nastaju sve ostale boje.

Sekundarne (izvedene) boje -narančasta, zelane i ljubičasta. Nastaju miješanjem dviju osnovnih boja.

Tercijarne boje -npr. žutonarančasta. Nastaje miješanjem jedne osnovne i jedne sekundarne boje te mogu biti miješane u različitim omjerima.

Kontrast boje prema boji:

Čiste boje -tri osnovne boje crvena, žuta i plava), te one koje nastaju njihovim međusobnim miješanjem.

Kontrast svjetlo-tamno -Najizraženiji kontrast nose crna i bijela boja. Osim akromatskog svjetlo-tamnog kontrasta imamo i kromatske ili kolorističke kontraste, a najjači je između žute, najsvjetlije od čistih boja, i ljubičaste, najtamnije boje.

Kontrast toplih i hladnih boja -Kada se boje iz tople i hladne skupine nađu jedna pored druge, doživljavamo ih kao suprotnost odnosno kontrast. Tople boje su crvena, žuta, narančasta i hladne su plava, ljubičasta, zelena.

Komplementarni kontrast -Komplementarne boje su dvije boje od koje jedne nema ni malo u drugoj boji.

(https://sites.google.com/view/lkboja/boja)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sadržaji vezani uz Metodički priručnik za Likovnu kulturu, 5.razred osnovne škole

Izrađeno u sklopu projekta „Podrška provedbi Cjelovite kurikularne reforme" koji sufinancira Europska unija iz Europskog socijalnog fonda.

Autorice: Gordana Košćec Bousfield i Ana-Marija Smoljanec

# data[].attributes.attachment_link.description
Sadržaji vezani uz Metodički priručnik za Likovnu kulturu, 5.razred osnovne škole Izrađeno u sklopu projekta „Podrška provedbi Cjelovite kurikularne reforme" koji sufinancira Europska unija iz Europskog socijalnog fonda. Autorice: Gordana Košćec Bousfield i Ana-Marija Smoljanec

# data[].attributes.body
Konturne ili obrisne linije -opisuju neki oblik izvana, po njegovom rubu.

Teksturne linije -tekstura označava karakter površine, i kao takva može biti plastička (hrapavo ili glatko), slikarska (različite gustoće mrlja koje čine površinu) i crtačka tekstura, gdje se koriste crtački elementi - točka i crta - za različito ispunjavanje i rasteriranje površine ograđene obrisnom crtom.

Strukturne linije -crta do crte ili točke, zgusnute ali ne nasumično, postepeno grade neki oblik iznutra prema van - nema obrisne crte koja lik gradi izvana. Riječ struktura označava unutrašnje načelo koje gradi neki oblik, općenito neki sklop.

(http://likovna-kultura.ufzg.unizg.hr/crta.htm)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
atematičkim jezikom crtu (ili liniju) možemo definirati kao skup točaka u ravnini. Doista, to jest istina koju lako možemo iskusiti nižući točke gusto poredane jednu uz drugu. Još bolje iskustvo steći ćemo na ekranu kompjutera zatamnjujući pixele jednog za drugim.
Ali, istina je i da će gruda snijega koju zakotrljamo po sniježnoj površini za sobom ostaviti trag koji ćemo iščitati kao crtu. Tako možemo lako zamisliti takav događaj i na papiru - linija je trag koji je ostavila točka koja je otišla u šetnju. Ovo antropomorfiziranje točke i crta (davanje ljudskih osobina) može nam biti od koristi ako crte odlučino ne doživljavati kao mrtve ostatke materijiala na papiru ili kakvoj drugoj podlozi, već kao živa bića prema kojima se moramo odnositi s odgovornošću dok ih stvaramo. Također, tada ćemo i mnogo više cijeniti "slučajnost" ugrađenu u crtež - možemo zamisliti kako osim nas crtača odluke o izgledu oblika donode i materijal (olovka, ugljen, pero i sl.) i linije same, ovisno o svojim karakterima i sklonostima. Linija načinjena ugljenom će biti prašnjava, tušem i perom tanka i napeta i sl.
1. Stoga možemo govoriti o karakteru linija, prema kojem ih dijelimo na debele, tanke, dugačke, kratke, oštre, isprekidane, izlomljene, jednolične, nejednolične i slično.

2. Druga važna osobina linija je njihov tok, njihova putanja. Ovdje je prigodna usporedba crta s rijekama koje si same dube svoje puteve, te skreću i vijugaju ako se ukaže potreba za tim. Linije po toku mogu ravne, krivulje (koje mogu biti pravilne ili slobodne krivulje), otvorene ili zatvorene. Razlikujemo još kaligrafske crte rađene slobodnom rukom i euklidske crte izvedene tehničkim pomagalima.

3. Crte se mogu odrediti i prema svojem značenju.
a) Konturne ili obrisne crte opisuju neki oblik izvana, po njegovom rubu. Ako nekog prislonimo iz školsku ploču i oko njega kredom izvučemo crtu dobiti ćemo obrisnu crtu.
b) Teksturne crte: tekstura označava karakter površine, i kao takva može biti plastička (hrapavo ili glatko), slikarska (različite gustoće mrlja koje čine površinu) i crtačka tekstura, gdje se koriste crtački elementi - točka i crta - za različito ispunjavanje i rasteriranje površine ograđene obrisnom crtom. Pogodna je usporedba s oranicom, poljem koje je omeđeno od ostalih susjeda i obrađeno linijama - brazdama. Dakle, obrisnom linijom stvaramo oblik koji iznutra ispunjavamo teksturnim crtama.
c) Strukturne crte: iako po izgledu vrlo slične teksturnim crtama (ponekad su i prepletene toliko da se ne mogu razdvojiti), strukturnim crtama treba jasno razlikovati njihovo značenje. Riječ struktura označava unutrašnje načelo koje gradi neki oblik, općenito neki sklop. Ta se riječ primarno počela koristiti u lingvistici kroz tzv. strukturalizam, a tek ju je kasnije Claude Levi-Strauss uveo u antropologiju što je otvorilo put i likovnim teoretičarima za njenu upotrebu. Iz toga jasno vidimo: rečenica može imati svoju strukturu (unutrašnji sklop pravila izražen gramatikom), ali ne i svoju teksturu. Riječ po riječ, jedna iz drugu, po nekim pravilima grade vanjski oblik rečenice. Isto tako, i crta do crte ili toče, zgusnute ali ne nasumično, postepeno grade neki oblik iznutra prema van - nema obrisne crte koja lik gradi izvana. Među prirodnim oblicima koje možemo ponuditi djeci za vježbanje strukturnih crta su jež, čičak, maslačak (bijeli), borove grančice, paukova mreža; od načinjenih oblika pogodne su ribarske mreže, čipke, kotač na biciklu, žičane ograde i sl.

Crte se mogu grupirati gusto ili rijetko. Postepenim razrjeđivanjem gustoće crta ili točaka dobive se grafička modelacija. Posebno je crtački zahtjevan tzv. krokí, crtež koji nastaje u tridesetak sekundi, i koji u nekoliko linija treba pokazati sav izražajni raspon tehničkog sredstva koje se za crtež koristi.

Formalno, linija je jednodimenzionalna tvorevina, točnije jedna joj je dimenzija naglašena (dužina), a druge dvije nenaglašene (visina i širina). Time se izjednačuju pojmovi linija i linijsko. Ako ih želimo razlikovati moramo reći da je linija trag na podlozi namijenjen pogledu, dok se linijsko orjentira na taktilnost (linijski istanjena masa, vidimo je lijevo i dolje na primjerima žičane skulpture A. Pevsnera i gimnastičarske trake), ili na opće iskustvo tijela ( arhitekturi, ulica u urbanizmu ). Na razini znaka, linija ima dva vida, osjetilni (vizualni, podražaj na očnoj mrežnici) i osjetilno-izvedbeni (likovni, trag koji ostavlja neka tvar u skladu s vlastitim karakteristikama). Teoretičar linija Ph. Rawson je istraživao kategorizaciju linijskih promjena i odnosa. Prema njegovoj metodi, crtež se ne može razumjeti ako se prvo ne rekonstrurira, ne odredi rukopis autora pomoću njegove sistematizacije i koordinatnog sustava. Više o ovom u knjizi dr. Jadranke Damjanov: "Vizualni jezik i likovna umjetnost" str. 9, Školska knjiga, Zagreb, 1991., ili Ph. Rawson: "Drawing", Oxford University Press, London, 1969.

Ritmička gimnastičarka koristi traku (vrpcu) za stvaranje različitih crta po toku kroz prostor. Pri tome u svom plesu koristi i svoje tijelo kao linijski produžetak rekvizita.

# data[].attributes.attachment_link.description
atematičkim jezikom crtu (ili liniju) možemo definirati kao skup točaka u ravnini. Doista, to jest istina koju lako možemo iskusiti nižući točke gusto poredane jednu uz drugu. Još bolje iskustvo steći ćemo na ekranu kompjutera zatamnjujući pixele jednog za drugim.

# data[].attributes.body
Često se koriste slobodni oblici, linije i nepravilne teksture kako bi se stvorili dojam dinamike, inspirirane prirodnim procesima. Boje se često koriste na način koji podsjeća na elemente prirode.

# data[].attributes.body
Obrnuta perspektiva je način prikazivanja u kojemu se predmeti i likovi na slici ne smanjuju proporcionalno s udaljenošću, niti se konvergentne linije sijeku u istok točki.

# data[].attributes.body
Atmosferska (zračna) perspektiva je prirodna pojava koja predstavlja promjenu tonova i boja zbog udaljavanja oblika od mjesta gledišta

# data[].attributes.body
Koloristička perspektiva se temelji na tome da nam se neke boje, na slici čine prostorno "bližima", a druge "udaljenijima". Bliže boje su najčešće tople boje, a udaljenije su najčešće hladne boje.

# data[].attributes.body
Vertikalna perspektiva je način prikazivanja prostora u kojemu se prostor prikazuje na plohi tako da se radnja koja se prva dogodila prikazuje iznad one koja se poslije dogodila.

# data[].attributes.body
Ikonografska perspektiva se temelji na tome da se one bitnije i važnije osobe za javnost, prikazuju veće u odnosu na druge osobe.

# data[].attributes.body
Akt je prikaz nagog ljudskog tijela u različitim položajima i pokretima.

# data[].attributes.body
Portret je prikaz osobe, prenošenje njihovog fizičkog izgleda, ali i emotivnog i psihičkog stanja.

Vrste portreta: pojedinački, dvostruki, grupni, autoportret, intimni, reprezentativni, komemorativni, psihološki.

# data[].attributes.body
Animalizam je likovni prikaz žive životinje

# data[].attributes.body
Interijer je prikaz unutrašnjeg prostora

# data[].attributes.body
Krajolik je prikaz prirode, neposredan kontakt s čovjekovom okolinom

# data[].attributes.body
Veduta je prikaz dijela grada ili krajolik s arhitektonskim objektima

# data[].attributes.body
Marina je prikaz mora, obale s morem ili morske luke

# data[].attributes.body
Žanr je prikaz motiva iz svakidašnjeg života

# data[].attributes.body
Mitološka tame je prikaz likova ili događaji iz mitova.

# data[].attributes.body
Religijska tema je prikaz religijskog sadržaja i motiva

# data[].attributes.body
Povijesna tema je prikaz povijesnih događaja

# data[].attributes.body
Tonska modelacija je način miješanja boje u kojemu prikaz ima snažan kontrast svjetlosti i sjene, vjeran i detaljan prikaz elemenata koji izranjaju iz tame

# data[].attributes.body
Koloristička modelacija je način miješanja boja u kojemu prevladava svjetla, nježna paleta čistih boja, naglašena je obrisna linija, a prikaz motiva vrlo je jednostavan.

# data[].attributes.body
Chiaroscuro je tehnika prikazivanja pri čemu svjetlo postupno prelazi u sjenu u želji da se stvori iluzija trodimenzionalnosti.

# data[].attributes.body
Poentilizam (divizionizam) je niz raznobojnih točkica koje stvaraju novu kolorističku vrijednost, očituje se s udaljenošću

# data[].attributes.body
Bista je trodimenzionalni prikaz gornjega dijela ljudskoga tijela

# data[].attributes.body
Linearizam je stil koji naglašava upotrebu linija kao osnovnog sredstva izraza.

# data[].attributes.body
Plošnost je stil koji ističe dvodimenzionalnost slike

# data[].attributes.body
Narativnost je povečavanje broja likova u djelu i davanje likovima njihove uloge, kao i pejzaž koji postaje sve kompleksniji.

# data[].attributes.body
Performans je umjetnički izraz gdje umjetnik koristi vlastito tijelo kao glavno sredstvo stvaranja umjetničkog djela

# data[].attributes.body
Happening je vrsta performansa koji se karakterizira interakcijom s publikom i često uključuje improvizirane događaje

# data[].attributes.body
Body art je oblik u kojem je ljudsko tijelo glavno sredstvo izraza i medij za umjetničko djelo