# data[].attributes.body
Biljke se različito prilagođavaju na promjene u temperaturi, poput breze, neke odbacuju lišće i time čuvaju energiju, a druge imaju tanke igličasto lišće prekriveno debelim slojem voska te ih taj vosak štiti od hladnoće, to su vazdazelene biljke.

# data[].attributes.body
Životinje unose vodu organizam pijenjem vode i konzumacijom hrane bogate vodom. One izlučuju vodu iz organizma disanjem, preko kože, znojenjem i mokrenjem. Životinje u prostorima sa malo vode imaju vrlo dobre bubrege, tako da im može ostati što više vode u krvotoku. One koje žive u prostorima sa puno vode ći imati manje “efektivne” bubrege.

# data[].attributes.body
Biljke se vodom opskrbljuju iz tla, a izpuštaju je kroz puči na listovima. Biljke na mjestima s malo vode ili padalina imati će manje i deblje lišće. Neke će potpuno izgubiti lišće kao na primjer, kaktus. One biljke koje žive u području sa puno vode će imati veće i tanje lišće da bi se kroz puči mogle riješiti viška vode.

# data[].attributes.body
Endotermne životinje su ptice i sisavci, one mogu održavati stalnu tjelesnu temperature koja je inaće veća od temperature okoliša. To rade uz pomoć metabolizma i izolacijskih struktura poput krzna i perja. Također se određene vrste sele u toplije krajeve ili sezonski mijenjaju dlaku (linjanju se).

# data[].attributes.body
Ektotermne životinje obično imaju tjelesnu temperaturu jednaku temperaturi okoliša. One ne mogu regulirati svoju tjelesnu temperaturu te se oslanjaju na okoliš da im pruži toplinu, a ako se to ne dogodi, one odu u stanje mirovanja.

# data[].attributes.body
Biljke i životinje se različito prilagođavaju na višak i manjak svjetlosti. Kao primjer, biljke kojima treba više svjetlosti imati će veće listove, a životinje koje provode više vremena u mraku će razviti bolji vid ili postati slijepe ovisno o tome jesu poput na primjer sove te love tijekom noći ili su poput krtica i svoj život provedu uglavnom ispod zemlje tragajući za hranom pa im osjetilo vida ni ne treba.

# data[].attributes.body
Razlog zašto je svjetlost važna skoro svima, a ne svima je zato jer već postoje ekosustavi bez svjetlosti, to su oni ispod zemlje, u spiljama i jamama i oni duboko u morima i oceanima, gdje svijetlost ne dopire.

# data[].attributes.body
Voda omogućava sve životne procese koji se odvijaju u biljkama i životinjama. Prosječni maseni udio vode u biljkama je 95%, a u životinjama 70%. Brojnost organizama u nekom području ovisi o količini vode, odnosno o količini padalina.

# data[].attributes.body
Glavni izvor topline u biosferi je Sunčevo zračenje. Temperatura je mjera intenziteta topline. Važno je da se životinje i biljke mogu prilagoditi promjenama temperature pošto se ona može ekstremno mijenjati u određenim prostorima na zemilji tijekom godišnjih doba. Životinje dijelimo na dvije skupine prema njihovom načinu reguliranja tjelesne temperature, to su ektotermne i endotermne životinje.

# data[].attributes.body
Sunčeva svjetlost važan je čimbenik za skoro sav život na Zemlji. Svjetlost je autotrofnim organizmima izvor energijie za fotosintezu. Da nema svijetlosti, nebi bilo autotrofnih organizama, to znači da potrošaći nebi imali što jesti, a zbog manjka potrošaća izumrli bi i razlagači.