# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karsten lever med mange senfølger efter kræft, og har været nødt til at ændre sit liv betydeligt. I videoen fortæller han, hvordan bl.a. planlægning og det at tale med andre i samme situation har hjulpet ham. (6:43 min.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Bivirkninger senfølger - Kræftens Bekæmpelse

# data[].attributes.attachment_link.description
Karsten lever med mange senfølger efter kræft, og har været nødt til at ændre sit liv betydeligt. I videoen fortæller han, hvordan bl.a. planlægning og det at tale med andre i samme situation har hjulpet ham. (6:43 min.)

# data[].attributes.headline
Mine opgaver som SSA i forhold til borgeren med cancer

# data[].attributes.subject
Mine opgaver som SSA i forhold til borgeren med cancer

# data[].attributes.body
Hvad er dine SSA opgaver ved:

o    Tørre slimhinder?

§  Mundpleje

§  Tør næseslimhinde

§  Vaginal tørhed

§  Øjne

o    Udskillelse

§  Diarre

§  Forstoppelse - hvorfor.

§  Kvalme/Opkast hvordan beskytter du dig selv

o    Ernæring

§  Småtspisende

§  Manglende appetit

§  Kvalme

o    Psykisk omsorg

§  Patienten

§  Pårørende

§  Depression

o    Brystkræft

§  Parykpleje

§  Vejledning om hovedbeklædning

§  Selvtillid

§  Seksualitet

§  Tilse operationsområde

§  Smerter

§  Lymfødem

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Tiden efter behandling kan også være svær
Indtil videre har vi jo tænkt meget, at når patienter var raskmeldte, jamen så var det det, og så kunne de vende tilbage til det almindelige liv. Og sådan tænker omgivelserne også meget. Men i de senere år er vi jo blevet meget mere opmærksomme på, at kræftbehandlingerne, som er blevet mere og mere effektive, mere intense, jamen de er ikke helt gratis i den forstand. Man er træt og kan ikke løfte alle de opgaver, som man tidligere kunne.

Det er tit svært at forstå for omgivelserne. Så vi har brug for også at kunne fortælle omgivelserne, at sådan har vi det. Selvom vi ser ud til at være ligesom før, jamen så har vi altså også noget med os, som der skal tages hensyn til.

Vær opmærksom på senfølger og udfordringer
Det er et andet menneske, der er kommet ud på den anden side. Prioriteterne er anderledes, og man har måske også en række senfølger og udfordringer. Mange tidligere kræftpatienter er præget af træthed, som man kan have i mange år efter. Det kan være i form af føleforstyrrelser. Det kan være i form af smerter. Det kan være i form af søvnvanskeligheder. De tænker måske ikke helt så skarpt og så hurtigt, som de synes, de gjorde før, og på den måde har de det sværere i nogen sammenhænge. Men det kan omgivelserne ikke se. Så det kan være meget belastende for tidligere kræftpatienter.

Positive konsekvenser af et kræftforløb
Noget, som man i de senere år, er blevet opmærksom på også i forskningen, det er, ikke for alle patienter, men for nogen tidligere kræftpatienter, jamen der går det faktisk op for dem, at selvom de selvfølgelig ville have undværet det at have fået kræft for enhver pris, så har der også været nogle positive konsekvenser. Det har haft en betydning for, hvordan de oplever sig selv. Hvordan de oplever livet. Hvad der er vigtigt.

De har pludseligt opdaget at, tidligere levede de jo bare livet fra dag til dag med arbejdet og karriere og så videre. Nu er de sådan begyndt at tænke. Det at have haft livets endelighed inde på kroppen, det har gjort, at de pludseligt bliver opmærksomme på deres værdier i livet. Hvad er det for nogle ting, der er vigtige for mig. Det er måske ikke karrieren. Det er måske i virkeligheden at være sammen med dem, der er min familie og dem, der er vigtige for mig. Og det kalder man med et ord posttraumatisk vækst.

Det kan godt være lidt provokerende for nogen. Men ikke desto mindre, så er der faktisk en del patienter, der oplever det sådan.

I denne film giver psykolog og professor Bobby Zachariae indblik i nogle af de tanker og overvejelser, som kræftpatienter ofte får efter endt behandlingsforløb. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tiden efter behandlingen af en kræftsygdom

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Tiden efter behandling kan også være svær Indtil videre har vi jo tænkt meget, at når patienter var raskmeldte, jamen så var det det, og så kunne de vende tilbage til det almindelige liv. Og sådan tænker omgivelserne også meget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Hvordan kan man hjælpe som pårørende?
Efter min erfaring så har mange kræftpatienters pårørende det svært. Det, de tit har det sværest med, det er, at de jo rigtig gerne vil hjælpe. De vil gøre alt det bedste for deres ægtefælle eller familiemedlem. Og nogle gange så går man galt i byen, fordi det ikke er det, deres pårørende har brug for. Som regel er det, kræftpatienter har brug for, faktisk nogen, der vil være tilstede og lytte til én. Én man kan snakke med, eller én, man bare kan være sammen med. Men som pårørende kan man jo tit få lyst til at gøre noget og handle. Og det er ikke altid, det er det, man skal.

Der er ingen tvivl om fra mange års forskning og rigtig mange forskningsprojekter, at en af de vigtigste faktorer for vores trivsel og helbred, det er et godt socialt netværk. Og det gælder også for kræftpatienter. De kræftpatienter, der har et godt netværk, det behøver ikke være stort, men har et godt netværk, som lytter til én. Som kan give én det, som man har brug for på det rigtige tidspunkt. Det gør det meget lettere at håndtere sygdommen og behandlingsforløbet.

Vær åben og tydelig omkring dine behov
Kræftpatienterne tænker jo også på deres pårørende og vil deres bedste og er bekymrede for, hvordan de har det. Jeg tror det aller vigtigste, og det har da også vist sig at være tilfældet, det er at sætte sig ned og snakke om det. Og prøve at snakke om det åbent uden at have fiks og færdige forventninger til hinanden.

Det er vel altid sådan, at hvis man sætter sig ned og taler sammen om tingene med åbent sind, jamen så vil man pludselig opdage: "Gud jamen, du vil jo slet ikke have, jeg skal gøre sådan og sådan. Det er slet ikke dit behov." Så bliv klar og tydelig omkring, hvad det er for nogle behov, du har lige nu. Og hvad er det for nogle behov, du ikke har. Det, tror jeg, er ret vigtigt.

I denne film fortæller Bobby Zachariae, psykolog og professor ved kræftafdelingen på Aarhus Universitetshospital, om nogle af de udfordringer, man som pårørende kan støde på i forbindelse med et kræftforløb. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvordan er man en god pårørende til en kræftpatient?

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Hvordan kan man hjælpe som pårørende? Efter min erfaring så har mange kræftpatienters pårørende det svært. Det, de tit har det sværest med, det er, at de jo rigtig gerne vil hjælpe. De vil gøre alt det bedste for deres ægtefælle eller familiemedlem.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Hvordan reagerer folk efter at have fået en kræftdiagnose?
Når jeg har talt med kræftpatienter, så får jeg nogle gange det indtryk, at mange leder efter den rigtige måde, at reagere på. Og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at være opmærksom på, at der findes ikke en rigtig måde. Jo, der er en rigtig måde for mig, og der er en rigtig måde for dig. Men der er ikke den rigtige måde, som alle skal reagere på.

Men hvad er så den rigtige måde for mig? Det ved jeg ikke nødvendigvis fra starten af. Det kræver måske noget udforskning, det kræver, at jeg taler med nogen, det handler måske om, at jeg skal forberede en række spørgsmål til lægerne for eksempel. Det kan være jeg skal tænke over, hvordan vil jeg egentlig håndtere relationen til mine pårørende, altså til min ægtefælle, til mine børn og så videre. Hvad er det for nogle ting, der vil være vigtige for mig i den sammenhæng? Og det skal man jo så sætte sig ned og tænke over.

Forsøg at holde stressniveauet nede
En ting man kan gøre det er at være opmærksom på ens stressniveau. Her vil det være vigtigt at kunne stresse af. og rigtig mange patienter har glæde af, at dyrke afspænding på forskellige måder. Det kan være meditation, mindfulness. Det gør at stressniveauet falder. Og når man er mindre stresset, så har man også mere overskud til, at håndtere de udfordringer, der er. Og det vil alt andet lige have nogle positive effekter på ens biologi også og ens fysiske velbefindende.

Vær opmærksom på søvnen
En anden ting, som er vigtig i forbindelse med kræftbehandling, det er søvn. Og man ved at både kræftsygdommen selv, men i høj grad også kræftbehandlingen, udfordrer søvnen, og det er naturligt, at søvnen kan blive forstyrret. Der er det vigtigt, så vidt overhovedet muligt, at sikre den bedst mulige søvn, fordi det har vist sig at have betydning for både evnen til at håndtere behandlingen, og det har betydning for smerter, det har betydning for, hvordan vi egentlig har det.

Hold dig fysisk aktiv
Den tredje ting man kan anbefale kræftpatienter lidt afhængig af, hvordan de har det, og hvor gamle de er, det er at være fysisk aktive, mest muligt. Også under selve behandlingen for eksempel kemoterapien. Fordi det ved vi også fra en lang række undersøgelser, at det ser ud til at have gode effekter. Og det ser også ud til i højere grad, at forebygge udvikling af det, man kalder senfølger. Altså en række af de senskader eller problematikker, som opstår efter behandlingen som konsekvens af behandlingen.

Anerkend dine tanker og følelser
For mange patienter er det jo rigtig svært, at skulle få svar på prøver, svar på undersøgelser, og de bliver bange og bekymrede. Og det er jo naturligt. Og i sådan nogle situationer, er der jo mange der tænker: "Jamen hvad skal jeg gøre?" Nogle gange skal man ikke gøre noget. Nogle gange skal man egentlig give sig selv lov til også at have de bekymringer. Give sig selv lov til at registrere dem. Og i virkeligheden er det det, man ofte taler om i forbindelse med mindfulness, at når man står over for ting, der er meget vanskelige at påvirke, man ikke kan ændre sin måde at tænke på.

Jamen så fungerer det altså bedst, når man er opmærksom på sin måde at tænke på. Registrerer: Okay, nu er jeg altså bange og bekymret, og det er der formodentligt en god grund til. Og når vi får den der afstand, og kan kigge på os selv udefra og registrere, hvordan vi reagerer følelsesmæssigt, så har vi tit lettere ved håndtere det i virkeligheden, end når vi prøver på at lade være med at have de her følelser. Så det er et godt råd i den sammenhæng.

I filmen giver psykolog og professor Bobby Zachariae en række gode råd til at håndtere sygdomsforløbet, når man er diagnosticeret med en kræftsygdom. Filmen er sponsoreret af Bristol Myers Squibb.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Hvordan reagerer folk efter at have fået en kræftdiagnose? Når jeg har talt med kræftpatienter, så får jeg nogle gange det indtryk, at mange leder efter den rigtige måde, at reagere på. Og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at være opmærksom på, at der findes ikke en rigtig måde.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Læs transskription af filmen

Livet med mundtørhed
De problemer jeg oplever ved at have mundtørhed, det er, at jeg har talebesvær, jeg har spisebesvær, jeg skal hele tiden fugte mine læber, jeg skal hele tiden være opmærksom på, hvordan jeg trækker vejret. Så meget af min tid går egentlig underbevidst med hele tiden at afsøge mit miljø rundt omkring. Hvad der er at spise, hvad der er at drikke. Og når man kun har en lille flaske, så har man jo altid travlt med at finde ud af, hvor der er et badeværelse henne. Så man lige kan få noget mere vand, eller hvor man kan købe noget vand henne.

Altså jeg er gammel sygeplejerske, og jeg har absolut aldrig haft problemer med at klare noget. Jeg har en handicappet mand, som jeg klarer. Men min egen situation her var svær. Jeg skal i hvert fald fortælle folk omkring mig, hvad der er galt. Nu hvor jeg er kommet rimelig godt igennem tingene, så er jeg begyndt at sige, at det her, det kan vi godt. Det kan jeg godt klare.

Det sociale liv påvirkes ved mundtørhed
Det påvirker det sociale samvær. Og det gør det jo, fordi de fleste mennesker har en ret stor trang til at være en del af en gruppe og ikke virke svag eller syg. I begyndelsen, altså nu er det jo anderledes, men i begyndelsen var jeg meget bevidst om, hvordan jeg så ud.

Det sociale, i hvert fald i Danmark, er jo tit 'så skal vi lige have et lille glas', og 'så skal vi lige spise lidt sammen', og 'så skal vi lige'. Og der er ikke noget af det, jeg rigtig kan deltage i andet end et glas vand. Det er sådan noget med at sige: I stedet for frokost, skal vi så ikke tage en kop kaffe? Og så kan jeg komme med en lækker kage. Flødeskumskager det går så godt. Og jeg kan også godt tåle det.

Omlægning af drikke- og spisevaner
Normalt så kigger man på mad, og så siger man: Ser det godt ud? Kunne jeg tænke mig at spise det? Er det noget, jeg genkender? Ej hvor er det sjovt, og ej hvor smager det godt. Men når man er mundtør, så kigger man på, om man genkender det, om det er farligt, om det er fugtigt nok, hvilke konsistenser der er, og hvor meget arbejde det kræver. Fordi der er altså bare nogle ting, man giver op på, simpelthen fordi der er for meget rengøringsarbejde bagefter.

Når man så har fundet, det man kan spise, så bliver man også dygtig til det. Man får proportionerne flyttet fra: 'nu skal vi have noget god mad og hygge os' til at sige: 'nu skal vi være sammen med nogle dejlige mennesker'. Jeg begyndte meget bevidst at finde nye ting, jeg kunne spise, som jeg ikke havde nogen forudindtagethed om, for at opbygge et nyt bibliotek af erindringer, som kunne gøre, at jeg oplevede, 'nu skal vi have det at spise, og det glæder jeg mig til'.

Der er nogle afsavn, men der er kommet et helt nyt bibliotek af ting. Jeg synes egentlig, at jeg har det ganske godt. Og det er jo fordi, jeg er begyndt at sige til mig selv: 'jamen det går jo egentlig meget fint'. Jeg kan finde ud af at spise, jeg er blevet rigtig social igen, veninderne har fået at vide, hvad der er godt og ikke godt for mig. Når man kommer over de hurdler, så går det egentlig meget godt.

At have mundtørhed medfører en række udfordringer i hverdagen. I denne film møder du Elizabeth og Kate, der begge lever med svær mundtørhed. Filmen er sponsoreret af Colgate.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs transskription af filmen Livet med mundtørhed De problemer jeg oplever ved at have mundtørhed, det er, at jeg har talebesvær, jeg har spisebesvær, jeg skal hele tiden fugte mine læber, jeg skal hele tiden være opmærksom på, hvordan jeg trækker vejret.

# data[].attributes.body
https://sygehuslillebaelt.dk/patient-og-parorende/saerligt-for-kraeftpatienter/traeningsprogram-for-kraeftpatienter

# data[].attributes.body
Start
Hun har fundet en knude i brystet og bliver bange.

Udredning
Ringer til læge, bliver undersøgt af lægen og Bliver så derefter henvist til mamografi, som hun kommer til inden for 6 dage.

Udredningsundersøgelse
* lægebesøg
* billedeundersøgelse
* lægeundersøgelse
* vævsprøve

mammografi er en undersøgelse med rynkenstråling af brystet.
Biopsi --> det er en procedue hvor man tager noget væv fra kroppen og laver en undersøgelse.

Risikofaktorer
kvindeligekønshormoner
høj alder ved første fødsel
sen overgangsalder
alkohol
overvægt
nattearbejde
mutation

Symptomer ved første samtale
knude i bryst
væske fra brystvorten
intrækning i huden
eksem på brystvorte
forstørre lymfeknuder i armhulen
betændelseslignende forandring i bryst

B = udredning viser det er kræftknude, hun skal være i behandling 13 dage efter prøvesvaret

Annesofie B får fjernet hele brystet, og bliver informeret om

* opreationsforløbet
* håb - motiverende samtale
* symptomer/ bivirkninger
* behandling efterfølgende i forhold til udbredelse af sygdom, og hun får kemoterapi og strålebehandling, som hun inden da har fået forklaring på hvad indebærer, der kan være bivirkninger af behandling
* blive informeret om hvordan efterbehandling vil fungerer, og der er motiverende samtaler efterfølgende.
* tanker, følelser omkring sygdomsforløbet.

Opfølgning
* Annesofie problemer med armen, hun opleve lymfødem i armen.
- genoptræning ved fysioterapien
- hun kommer i rehabiliteringsforløbet
- hun bliver informeret om senfølgerne (væske i armen, )

Behandling
* Hun får fjernet brystet

# data[].attributes.body
Start: Hvilke følelser og tanker?
Angst, Skal jeg dø?, Er det kræft?, Mister jeg mine bryster nu?, nervøs, uoverskuelighed, Frygten for fremtiden, hvad skal der ske nu?, Kan min krop holde til behandling? Hvordan siger jeg det til min familie? Vil en evt. sygdom påvirke forholdet til min familie/venner?

Almen praksis: Anamnesen
Spørgsmål: Hvad har du oplevet, gør det ondt?
Hvad er dit forhold til alkohol?
Er der kræft i din familie, brystkræft?
Er du kommet i overgangsalderen?
Har du oplevet andre uregelmæssige ting ved dit venstre bryst eller armhulen?

Patient har oplevet en knude i venstre bryst, adspurgt ingen smerter. Patienten fortæller væske ved bryst de seneste 4 dage. Adspurgt fortæller patient hun drikker 4 genstande om ugen. Adspurgt fortæller patient at mormor kendt med brystkræft, og UT henviser derfor til nærmere udredning for nærmere brystkræft.

Udredning:
Diagnose: Brystkræft
Stadie: T?, N0,M0 = stadie 2

Behandling del 1:
Hvorfor operation og hvordan
For at fjerne brystknuden, knuden vurderes for stor til at lave en brystbevarende operation. Man fjerner derfor hele brystet.
Du er bedøvet under operationen.

Hvilke gener kan hun opleve, og hvad skal hun være opmærksom på?
Væskeansamlinger i såret eller armhulen, bliver tømt med en nål, på den afdeling hvor hun er opereret. Smerter, føleforstyrrelser og hævelse af armen.

Indlæggelse?
Nej, du kan komme hjem samme dag som du er blevet opereret.

Spredning til lymfer
Der bliver lavet en skildevagtsknudeoperation, for at tjekke om der er spredning til nymferne. I tilfælde af spredning, vil der blive tilbudt strålebehandling med opstart et par uger operation.

Andet relevant viden
Du kan få rekonstrueret bryst 1-2 år efter operation.
Der vil efter 1-2 uger svares på om der er behov for medicinsk efterbehandling, som største delen får. Formålet er at mindske risikoen for tilbagefald og evt. spredning i resten af kroppen. Der findes forskellige behandlinger, og en vævsprøve vurdere hvad der er bedst til dig, der er bl.a. antihormon behandling, kemo og strålebehandling etc.

Behandling del 2:
Strålebehandling: Man starter behandling når såret er helet, og kan gives samtidig med medicinsk behandling. Man får første strålebehandling 2-3 uger efter endt kemoterapi. behandlingen strækker sig over 5 dage om ugen i 3 eller 5 uger. Der ses ofte milde bivirkninger som kan fortsætte i uger efter endt behandling. Nogle af bivirkningerne kan være kvalme, træthed, irritation i hud og slimhinder, samt rødme. Man kan mindske træthed ved at have en energibesparende hverdag. Kvalme kan mindskes med medicin, hvis kost og motion ikke er tilstrækkelig. Man kan bruge lokalbehandlinger ved generne i hud og slimhinder.

Strålebehandling halvere risikoen for tilbagevendende kræft i brystet. Strålebehandlingen virker ved at røgentstråler rammer kræftcellerne så de ødelægges.

Kemo:
Kemoterapi strækker sig over 18 uger.
Bivirkninger: Man taber håret, træthed, almen utilpashed, nedsat immunforsvar, blødninger og blodmangel, mund og tand gener samt smagsforandringer. Kvalme og opkast og nedsat appetit. Diarre og forstoppelse. Kemo hjerne (kognitivt). Nedsat fertilitet.
Virkning: Kemo kan gives gennem tabletter/kapsler, IV, SB, Og indsprøjtning i kroppens hulrum fx brysthulen. Man observeres under og umiddelbart efter behandling

Opfølgning:
Annesofie har lymfeødemer - behandling:
Fysioterapi, kompression og hudpleje.

Opfølgende kontroller:
Foregår i 1-10 år efter behandling.
Her kan du få behandlet bivirkninger og gener.
Kontrollere om sygdommen vender tilbage.
Tilbudt mammografi hver 2. år for alle kvinder mellem 50-80 år-

# data[].attributes.body
Tanker og følelser:
- Frygt herunder døden, fremtiden
- Nervøsitet
- Tanker om hvad andre tænker
- Selvtillid ift. udseende
- Selvværd ift. om man er god nok
- Magtesløshed
- Selvforståelse/sygdomsindsigt

Anamnesen:
Anne Sofie er 60 år gammel, er 165 cm højt, og vejer 65 kg.
Opdagede en knude i sit venstre bryst da hun var i bad.
Anne Sofie er gift og har tre voksne børn.
Anne Sofie henvises til pakkeforløb mhp. brystkræft.

Behandling:
Anne Sofie får tilbudt kemoterapi, så knuden bliver mindre og får en mere skånsom operation.
Operationen er ambulant.
Brystet kan føles fast og hævet efter operationen. Desuden kan der komme blod- eller væskeansamling i såret.
Ved hjælp af sentinel node metoden kan lægen under operationen undersøge for spredning til lymfeknuderne.
Hvis lægen kun finder ganske få kræftceller i skildvagtslymfeknuderne, får man ikke fjernet de resterende lymfeknuder i armhulen.

Lymfeknuderne bliver fjernet og undersøgt i mikroskop.

Stråleterapi:
Behandling med røntgenstråler. Strålerne ødelægger celler, især kræftceller, da de er mere følsomme over for stråler end normale celler. Ift. bivirkninger er der risiko for at de omkringliggende celler ødelægges.

Lægerne planlægger strålebehandlingen ud fra en CT-scanning, hvor det område, som skal bestråles, og de organer (hjerte, lunge og modsidigt bryst), som skal skånes for stråling, bliver indtegnet.

Herefter beregner lægen den præcise stråledosis på en computer.

Dvs., at man altid vil få en skræddersyet strålebehandling, som passer nøjagtigt til ens facon, størrelse og sygdom.

De fleste tilfælde får man strålebehandlingen dagligt fordelt over 3 uger for at skåne det raske væv mest muligt. Det er særlig vigtigt, hvis det bestrålede område er stort og omfatter organer som hjerte, lunge og nerver.
De hyppigste bivirkninger er træthed og hudgener i form af rødme, varme, ømhed, smerte eller kløe i det bestrålede område.

Nogle får også en fornemmelse af uro i brystet eller brystvæggen. Skulderen kan også føles lidt stiv, hvis der gives strålebehandling mod lymfeknuder.

Lavrisikogruppen: 10 pct. af alle kvinder med brystkræft
Hvis man tilhører lavrisikogruppen, bliver man som regel ikke tilbudt medicinsk behandling efter operationen, da der kun er meget lille risiko for, at sygdommen vender tilbage.

Moderat og højrisikogruppen: 90 pct. af alle kvinder med brystkræft
Er man i højrisikogruppen, bliver man tilbudt medicinsk behandling og eventuel strålebehandling efter operationen for at nedsætte risikoen for, at sygdommen vender tilbage.

Triple-negativ brystkræft

En speciel type brystkræft er triple-negativ brystkræft, som tilhører højrisikogruppen. Her er cellerne hverken følsomme over for antihormon eller anti-HER2-behandling.

Det vil sige, at den medicinske behandling ikke kan målrettes mod de særlige kønshormoner eller HER2-receptorer.

Kvinder med triple-negativ brystkræft anbefales ud over operation også kemoterapi

Behandlingen af triple-negativ brystkræft er som regel en operation efterfulgt af kemoterapi og strålebehandling.
Immunterapi.

Inflammatorisk brystkræft

Ved den sjældne type brystkræft kaldet inflammatorisk brystkræft kan kræftcellerne vokse langs lymfekarrene i huden på brystet, så der ikke opstår en knude.

Når lymfekarrene bliver blokeret, kan kroppen reagere og medføre, at brystet ser betændt og hævet ud.

Behandling af inflammatorisk brystkræft

Behandling af inflammatorisk brystkræft er ofte en kombination af kemoterapi, operation, strålebehandling, målrettet terapi og/eller hormonbehandling (også kaldet anti-østrogenbehandling).

Inden for de seneste år er der sket en væsentlig forbedring af behandlingsresultaterne ved kombinationsbehandling med kemoterapi, operation og strålebehandling.

Strålebehandling

Behandling med røntgenstråler. Strålerne ødelægger celler, især kræftceller, da de er mere følsomme over for stråler end normale celler..

Nogle gange får man kemoterapi forud for operation. F.eks. hvis der er spredning til lymfeknuderne og/eller knuden er større end 2 cm

Kræftafdelingen:

De behandler med hormon behandling, fordi at den knude Anne Sofie har opdaget er modtagelig overfor hormon. Behandlingen tager imellem 5-10 år,hvor man tager noget en gang om dagen.

Opfølging:
Når man har afsluttet sin behandling for brystkræft, bliver man som regel tilbudt at møde til opfølgning på hospitalet. I en periode på 1-10 år efter operationen bliver man tilbudt kontrol på enten kirurgisk afdeling eller på kræftafdelingen (onkologisk). Hvis man ikke har gener eller symptomer, kan man eventuelt nøjes med en kontakt per telefon eller e-mail. Hvis man ikke får antihormonbehandling, vil kontrollen på hospitalet ofte ophøre og overgå til ens egen læge.

I starten går man til regelmæssig opfølgning med få måneders mellemrum, mens man får efterbehandling.

Ved opfølgningsbesøget føler lægen systematisk efter, om alt er i orden i det opererede bryst, eller der hvor brystet sad, i lymfeknuderne og i det raske bryst. Dette kaldes en klinisk undersøgelse.

# data[].attributes.body
Tørre slimhinder:
Vaginal tørhed: Man kan bruge repadina, som afhjælper vaginal tørhed bl.a. efter nedsat eller ophørt østrogen. Man skal være opmærksom på hormoner.
I forbindelse med samleje skal man være opmærksom på at det skal være fugtigt. Her kan glidecreme hjælpe.
Tør næseslimhinde: Der kan man bruge næsespray med sesamolie
Øjne: Kan bruge forskellige øjendråber til at mindske ubehag ved tørhed. Der er både langtidsvarige og hurtigvirkende. Kan hjælpe mod sløret syn.
Mundpleje:
Stimuli af sanser og spytkirtler: Man kan bruge Gajol, tyggegummi og bolsjer til at stimulere spytkirtler og smagssansen. Man finder den der passer bedst til en selv. Ved tyggegummi kan man godt blive træt i kæberne. Men giver frisk ånde og velbehag. Derudover kan man bruge danskvand. Det gavner også på væskeindtaget. Derudover kan man bruge syre som citron saft. Man kan bruge swaps til at væde munden. Derudover kan man bruge læbepomade til læberne.
Til hygiejnen er det vigtigt med tandbørstning, mundskyld og mundpleje.

Ernæring
Mange bliver småtspisende og taber sig, da de oplever kvalme og nedsat appetit som bivirkninger. Derfor er det vigtigt de spiser mad med mange kalorier, fedt og proteiner, for at de får næring. Det kan være en fordel at spise mange små måltider, og have snacks tilrådighed for borgeren gennem dagen. Det samme gælder væske. Derudover kan man lave smoothies/milkshakes med høj kalorie.
God ide at spise mad med meget salt, da det er kvalmestillende og skaber tørst.
Find ud af hvad borgeren bedst kan lide og hvad der giver dem livskvalitet. Sørg for at vitaminbehovet er dækket, kan bruge vitaminpiller som tilskud.
Pas på med for mange fibre, da det kan give forstoppelse, find en balance.

Udskillelse:
Diarre: Man kan vurdere sin afføring ud fra bristonskalaen. Hvis man har diarre i længere periode skal man vurdere om afføringsmidlet er afmålt med behov, og se om der er ændringer i kosten.

Forstoppelse: Mangel på væske, for meget fiber, meget rødt kød. Her kan øge i afføringsmedicin. Der er forskel på hvilke præparater man skal bruge i situationer. Nogle binder væske, mens andre opløser og stimulere tarmfunktionen.

Kvalme og opkast:
Kig på medicinen og se bivirkninger. Vurderes om der skal i gangsættes kvalmestillende medicin, eller justere i kosten og motion.

Psykisk omsorg:
Patienten: Handler om afklaring og være tilrådighed for patienten. Ikke have berøringsangst overfor svære emner.

Pårørende: Være opmærksom på tilbud til dem. Lytte til deres problemstillinger. Inddrage mest mulig i behandlingen og omsorgen.

Depression: Være opmærksom på øget risiko. Være åben og inddrag relevante partnere.

Parykpleje:
find den paryk der passer til borgeren, og der findes forskellige tilbud. Man skal være opmærksom på at man har en paryk med naturlig hår eller syntetisk hår.
Pleje af fibre paryk: at den bør vaskes hver anden uge, man skal ikke være bange for den miste facon under vask - og det er fordelen ved denne slags.
vask af fibre paryk:
-børst med en parykbørste
-lav en balje med 30 grader varm vand og lidt sæbe
- der skal den ligge i 3-4 min
- skylder parykken med lungen vand,  indvendigt og uvendigt.
- ligge den i blød i balsam, efter ønske
- og skal derefter skylles af.
- læg den på tørt håndklæde og trykke lidt.
- nu skal den tørre på parykstativ.
- OBS børst ikke en våd paryk.

vejledning om hovedbeklædning:
Gør det der føles bedst for borgeren, og forslog søge ideer på nettet, til at findes deres stil.

selvtillid:
Støtte i ændring af udsenede,  det skal ikke påvirke deres relation til andre.
Anderkende dem i deres handlinger frem for udsenende,

Seksualitet:
Vær åben, snakke med lægen, støttegrupper, find alternativer, og find nogle du stoler på.

Tilse operationsområde:
Vær opmærksom på tegn af infektion, ved området.

Smerter:
Spørg borger omkring smerter, og find en måde at smertedække på.

Lymfødem:
Kronisk lidelse, der kontrollerses og begrænses så det genere minst muligt.
Det opstår når ens lymfesystem svækket eller beskadet. Det er især kvinder der er i behandling for bryst og underlivskræft der for det.

# data[].attributes.body
Tørre slimhinder

Der findes forskellige midler som kan afhjælpe mundtørhed og tør næseslimhinde f.eks. næsespray, swaps, GUM Hydral som creme og spray.
Desuden kan man f.eks. tygge tyg gummi, bolsjer og pastiller som kan hjælpe med spytproduktionen.
Man kan også anvende Repadina til vaginal tørhed
Til øjnene kan man anvende øjendråber.
Vaseline kan også anvendes til smørelse eller f.eks. en sesamspray til smørelse af næseslimhinde.

Antiøstrogenbehandling af brystkræft medfører på grund af østrogenmanglen ofte en række gener, f. eks. tørhed og irritation af slimhinden i skeden og smerter ved samleje. Man kan få lokal hormonbehandling i form af cremer og stikpiller mod disse gener.

Mundtørhed kan give mange gener
Hvis spytmængden er meget lille, eller spyttet er meget sejt, kan det være svært at tale, tygge og synke. Du kan også opleve svie, tandproblemer, dårlig ånde, ubehagelig smag i munden og smagsforandringer.

Smagsforandringer
Mundtørhed kan ofte give smagsforandringer, så maden ikke længere smager, som den plejer. Det kan påvirke lysten til at spise, og du kan få svært ved at få mad nok.

Udskillelse

Vi kan tilbyde afføringsmidler
Det er vigtigt vi anvender værnemidler, for at beskytte os selv og patienten.

Ernæring
Et vigtigt formål med at spise sundt er, uanset om man har kræft eller ej, at bevare normalvægten.

Spis varieret, Skru ned for kødet
Spis fuldkorn - vælg de kornsorter, du kan lide, i fuldkornsudgave
Vælg især flydende fedtstoffer
Spis frugt og grønt.
Vælg varieret - og især de grove grøntsager
Tjek varedeklarationen – vælg produkter med få og genkendelige ingredienser
Spar på tilsat sukker og salt

Hvis man har nedsat appetit eller har tabt sig, er det en god idé at vælge fødevarer med et højt indhold af energi (kJ/kcal) og protein, uden at man samtidig behøver at øge mængden af den mad, man spiser.

Gode råd:

Spis ofte, gerne 6-8 små måltider dagligt

Spis dét, du kan lide

Syrlig mad og drikke medvirker til at stimulere appetitten. Det kan f.eks. være en god idé at drikke et lille glas juice cirka 20 minutter før, du skal spise

Hvis du hurtigt bliver mæt, er det bedst at undgå at drikke til maden. Væske fylder meget i maven og giver en hurtig mæthedsfølelse

Spis på de tidspunkter af dagen, hvor du er mest veloplagt. Måske er det umiddelbart efter, at du har sovet eller hvilet

Lav dine yndlingsretter i en større mængde og frys mindre portioner ned til senere brug

Flydende retter eller retter tilberedt med rigelig sauce er ofte lettere at spise ved nedsat appetit

Brug din energi og tid på at spise - færdiglavet mad er ok! Bed evt. familie og venner om at lave mad til dig

Psykisk omsorg

Vi kan henvise til hjælp og rådgivning til patienter og pårørende.
Der kan tilbydes sygehuspræst ift. samtale om sorg, tab, det at miste og angst.

Man kan desuden ringe til kræftlinjen, søge hjælp på cancer.dk, deltage i online samtalegrupper eller få rådgivning på kræftlinjen.

Brystkræft

Sikre at vi kan hjælpe patienten med føle sig komfortabel i egen krop og vejlede dem gennem samtaler og forløb. Henvise til rådgivning og vise dem pjecer.

Ift. tilskud til bryst implantater, er det muligt at få bevilget op til to proteser første gang man søger. Derefter kan man få tilskud til en udskiftningsprotese om året eller to hvert andet år. Tilskuddet svarer altid til den pris, som kommunen kan indkøbe protesen for hos deres leverandør. Vælger man en dyrere protese, er der en egenbetaling i prisforskellen.

Ift. pasning af paryk kan det gøres på 2 måder:

Børst håret skånsomt. Start med at tage parykken af og børst altid håret igennem, inden du vasker det. ...
Skyl parykken. ...
Vask parykken med shampoo. ...
Plej håret med en hårkur. ...
Brug en balsam i længderne. ...
Red håret forsigtigt igennem. ...
Tør parykken.

Børst forsigtigt din paryk igennem med en rigtig parykbørste. Start ude fra spidserne og arbejd dig op ad håret.
Fyld en balje med lunkent vand, der er maksimalt 30 grader varmt, og bland lidt hårshampo i, så det skummer op.
Læg din paryk i blød i vandet i 3-4 minutter. Sørg for, at al håret er dækket af vand.
Skyl sæben ud af din paryk. Brug lunkent vand og skyl håret fra toppen og nedefter, så du følger hårets retning. Skyl derefter den indvendige side af din paryk i hårets retning.
Hæld rent vand i baljen og bland lidt balsam i. Balsam giver dit hår glans og holder det smukt i længere tid.
Læg din paryk i blød i vandet i 5-10 minutter. Sørg for, at al håret er dækket af vand. Skyl parykken grundigt igen. Husk, at det stadig skal være i hårets retning, så det ikke filtrer sammen.
Læg din paryk på et tørt håndklæde og tryk forsigtigt det overskydende vand ud. Du må ikke frottere håret, for så risikerer du, at det filtrer sammen.
Lad din paryk lufttørre på et parykstativ, så der kan komme luft til håret både indvendigt og udvendigt.
OBS: Du må ikke børste din paryk, mens den er våd!

En paryk holder i 6-7 måneder. Det hele afhænger rigtig meget af, hvor godt man selv passer på den og plejer den. Parykken bliver hurtigere slidt når man bruger hue, tørklæde, rullekrave  osv

Pris: Priser for fiberhår kan variere meget, men starter typisk fra 2000,- til 4500,- kroner. Parykker af ægte hår koster fra 6500,- kroner.

# data[].attributes.body
udskillelse
man kan få forstoppelse som en bivirkning fra kemo behandlingen, antibiotika, imunterapi, strålebehandling mod mave/bækken området, samt operationer i tarmkanalen, inaktivitet, fibre fattig kost, uretmæssige afføringsvaner og psykisk stress,  det kan afhjælpes på forskelige måder fx.
man kan tage movicol, som opløstes i vand og indtages oralt ligesom laxoberal kapsler. dulcolax som er i stikpilleform som optages analt ligesom microlax. aff. kan bestemmes udefra bristolskalaen, som har 7 punker af forskelige afføringstyper.
hvis du skal ind til en borger/patient beskytter du dig selv ved brug af hjælpemidler, da kemoen kommer ud af kroppen i kropsvæskerne. fx. opkast, sved og urin.

brystkræft
når man får kræft og kemo behandling kam man midste håret, og for at man ikke mister sin selvtillid og feminitet kam man få en paryk eller hovedbeklædning, hvilket man kan få tilskud til fra staten på 1465kr. hvor man kan få fx. hatte til 50-400 kr. når vi hjælper en borger med paryk skal den vaskes med specielt shampoo og balsam, samt man reder den når borgen har den på for at opretholde livskvaliteten.
når man har kræft kan man opleve problemer med ens slimhinder og for at man ikke mister sin sexualitet kan man bruge hjælpemiddel glidecream eller repadina som hjælper på tørhed i slimhinderne vaginalt.
hvis man oplever smerter kan man få smertestillende som fx morfin som også kan give forstoppelse.

tør slimhinder
hvis man oplever gøre slimhinder i munden kan man afhjælpe det på forskellig vis
med tykkegummi, bolsjer, eller pasteller da det øger spytproduktionen, gumhydral - som kan smøres ind i munden da det er smertefuldt med tør slimhinder vil dette give hurtigt fugt og fjerne nogle smerter, gumhydralt findes også i en spray formel.
danskvand - koldioxiden øger spydt produsenten, hvis man får tør øjne så løber øjene meget i vand, så kan man bruge forskelige øjendråber som fx. systane,  slimhinderne i næsen kan også tørre ud, hvis det sker kan det ses ved fx, vand lignede snot der konstant løber i næsen, så kan man give en næsespray som apotekets næsespray (sesamolie)

psykisk omsorg
patienten skal have nogle vigtige informationer ang. deres forløb. og skal være informeret fra start til slut, fordi man som patient kan bliver mere syg når man får beskeden er det vigtigt det er psykisk omsorg, vores opgave er blå. at sørge for at have nogle motivernede samtaler med borgere for ikke at midste håbet.
de pårørende skal også være informeret om behandlingsforløbet fordi de skal være "trykke"  ved det så de kan være en større støtte for borgen

ernæring
ved en småtspisende borger er det vigtigt man supplere med de lækre ting og det de gerne vil spise fx skal fru. larsen have så meget kaffe med fløde hun ønsker så længe hun indtager væske. man kan også supplere kosten med fx. proteindrikke med en masse nærende indhold.