# data[].attributes.headline
Virtaavan jään paine kalliota vasten repii ja hioo kalliperää aiheuttaen eroosiota.

# data[].attributes.subject
Virtaavan jään paine kalliota vasten repii ja hioo kalliperää aiheuttaen eroosiota.

# data[].attributes.body
Onsilot ovat jäätikköeroosion muodostamia pyöreitä ja jyrkkäreunaisia laaksoja. Onsiloon muodostunutta erillistä jäätikkö kutsutaan onsilojäätiköksi, jotka ovat yleisiä Niin Ruotsissa kuin Norjassakin.

# data[].attributes.headline
Jäätikön sulamisvedet lajittelevat, kuljettavat ja kasaavat irtainta maa-ainesta osittain uudelleen.

# data[].attributes.subject
Jäätikön sulamisvedet lajittelevat, kuljettavat ja kasaavat irtainta maa-ainesta osittain uudelleen.

# data[].attributes.body
Harjut ovat jäätikön sulamisvesien kerrostamia, jään virtauksen suuntaisia mutkittelevia, jopa satoka kilometrejä pitkiä harjanteita.

# data[].attributes.headline
Jään kuljettama irtain aines kasautuu jään reunan sulamisalueelle muodostaen kasautumismuotoja.

# data[].attributes.subject
Jään kuljettama irtain aines kasautuu jään reunan sulamisalueelle muodostaen kasautumismuotoja.

# data[].attributes.body
Moreeni on yleisin maalaji pohjoismaissa. Se on sekalajitteinen maalaji, joka on syntynyt mannerjäätikön irrottamasta ja kuljettamasta kiviaineksesta.

# data[].attributes.body
Reunamuodostuma on jäätikön reunalle syntynyt, reunansuuntainen muodostuma. Suomessa esimerkiksi Salpausselät.

# data[].attributes.body
Drumliinit ovat jäätikön pohjamoreenista muotoilemia virtaviivaisia muotoja, moreeniselänteitä. Niitä esiintyy tavallisesti laajointa kenttinä, jotka voivat koostua jopa tuhansista drumliineista.

# data[].attributes.attachment_caption
Yläkuva: De Geer-moreenin jäätikkövaihe. Alakuva: De Geer-moreeni Kvarkenissa.

# data[].attributes.body
De Geer-moreenit syntyvät veteen päättyvän jäätikön reunaan jään toistuvan etenemisen tai lohkeilun tuloksena.

# data[].attributes.body
Viimeisin maapallon jääkausista, Veiksel-jääkausi alkoi noin 115 000 vuotta sitten. Mannerjää peittosi Euroopan alleen ja oli jatkuvassa liikkeessä. Jää alkoi sulamaan nopeasti noin 18 000 vuotta sitten (17 000 - 22 000).

# data[].attributes.attachment_caption
Jäätikön kaivertaman U-laakson pohjan täyttyessä vedellä sitä kutsutaan vuonoksi, joita löytyy Norjasta.

# data[].attributes.attachment_caption
Jääpeite oli laajimmillaan noin 22 000 vuotta sitten. 9700 vuotta sitten viimeisetkin rippeet Fennoskandian jääpeitteestä olivat sulaneet.

# data[].attributes.attachment_caption
Suppa on yleinen painanne harjumaastossa

# data[].attributes.body
Supat ovat jääkauden sulamisvaiheen aikana syntyneitä harjualueiden painanteita. Ne ovat syntyneet, kun jäätikköjokien maa-aineksen sekaan hautauneet jäälohkareet ovat sulaneet myöhemmin pois, jonka seurauksena ympäröivä maa-aines on romahtanut. Supan pohjan ollessa pohjaveden pintaa syvemmällä se täyttyy vedellä muodostaen lammen tai järven.

# data[].attributes.attachment_caption
1. Noin 62 prosenttia Suomessa on jossakin vaihessa jääkautta  vesien peitossa. Vihreät alueet vedenkoskemattomia alueita. 2. Maankohamisen nopeus nykyisin.

# data[].attributes.body
Suurin osa Suomea on kohonnut Itämerestä eri aikoina jääkauden lopulla ja sen jälkeen. Vain Itä- ja Pohjois-Suomessa on laajoja vedenkoskemattomia alueita (vihreä, yllä oleva kuva), joissa toisaalta on ollut laajojakin jääjärviä (tumma sininen).
Maankohoamisen keskus on Perämerellä ja tämän vuoksi kohoaminen ja rannan siirtyminen on nopeinta Tornion ja Vaasan välisellä alueella. Alueella kohoamisnopeus on noin 90 cm vuosisadassa.

# data[].attributes.body
Hiidenkirnu on jäätikön pohjalla virranneen veden kuljettaman kiviaineksen kallioon kovertama pyörepohjainen ontelo.

# data[].attributes.body
Pidemont-järvet ovat syviä ja kapeita, jään liikkumissuunnan mukaisia, järviä.

# data[].attributes.attachment_caption
Siirtolohkareet ovat suosittuja kiipeilijöiden keskuudessa. 

# data[].attributes.body
Siirtolohkareet ovat jäätikön/mannerjään kallioperästä irrottamia ja kuljettamia lohkareita.

# data[].attributes.attachment_caption
Jäätikön aiheuttamia kulutuksen muotoja kalliopinnoilla. 1. Uurteita 2. Kouru 3. Pirstekaarre 4. Sirppikouru 5. Sirppimurros 6. Simpukkamurros 7. Ristiuurteita.

# data[].attributes.body
Silokalliot ovat mannerjään virtauksen synnyttämiä tasaisia kalliopintoja , johon on muodostunut jään liikesuunnan mukaisia uurteita.

# data[].attributes.attachment_caption
Kuivalle maalle päättyvä jäätikköjoki kerrostaa etumaastoonsa sandurin.

# data[].attributes.body
Glasifluviaalisen delta on jäätikköjoen kasaama kerrostuma, joka voi muodostua jäätikön reunaan, järveen tai mereen. Maankohoamisen myötä nykyää kuivalla maalla, mm. Salpausselillä.
Jäätikköjoen purkautuessa jäätikön reunalla maalle syntyy kuivanmaan delta eli sanduri.

# data[].attributes.body
Pohjanlahden ympäristössä rantamerkkejä tavataan jopa 220 metrin korkeudella nykyisestä merenpinnasta. Maa saattaa kohota arvioiden mukaan vielä 100-150 metriä.