# data[].attributes.headline
הים ביני ובינך

# data[].attributes.subject
הים ביני ובינך

# data[].attributes.body
אחד מהשירים המפורסמים של המשורר שלמה אבן גבירול, בו מתאר הרחבת הנפש דרך תיאור טבע הים כמרחב של אחדות וחיפוש.

# data[].attributes.custom_properties.lyX9FvmU
שלמה אבן גבירול

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
алоней ицхак

# data[].attributes.attachment_link.title
כפר הנוער אלוני יצחק - הים ביני ובינך / ר´ שמואל הנגיד

# data[].attributes.attachment_link.description
כפר הנוער אלוני יצחק

# data[].attributes.body
שיר של יהודה הלוי בו מתאר את געגועיו לציון והקשר הרגשי החזק שיש לו לארץ ישראל.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
לִבִּי בְמִזְרָח וְאָנֹכִי בְּסוֹף מַעֲרָב / אֵיךְ אֶטְעֲמָה אֵת אֲשֶׁר אֹכַל וְאֵיךְ יֶעֱרָב

אֵיכָה אֲשַׁלֵּם נְדָרַי וֶאֱסָרַי, בְּעוֹד / צִיּוֹן בְּחֶבֶל אֱדוֹם וַאֲנִי בְּכֶבֶל עֲרָב

יֵקַל בְּעֵינַי עֲזֹב כָּל טוּב סְפָרַד, כְּמוֹ / יֵקַר בְּעֵינַי רְאוֹת עַפְרוֹת דְּבִיר נֶחֱרָב.

" לִבִּי בְמִזְרָח" הוא שיר עברי מאת ה פילוסוף, ה רופא וה משורר ה יהודי-ספרדי רבי יהודה הלוי, והוא מן השירים הבולטים ב שירת ימי הביניים של יהדות ספרד. השיר הוא שיר כיסופים ל ארץ ישראל והוא שייך לקבוצת שירי ציון, אחת מן הקבוצות המקוריות ביותר בשירת החול העברית בספרד. שירי ציון משקפים לא רק געגועים עזים לציון אלא גם תהליך נפשי רוחני ממושך שהגיע לבשלות במסע אל הארץ הנכספת. השיר נלמד בבתי הספר ב ישראל ומופיע ב מבחני הבגרות.

הדובר בשיר נדר לעלות לארץ ישראל. הוא מעלה קושי גאוגרפי ("אני בסוף מערב") וקושי פוליטי, המאבק בין הנוצרים ("חבל אדום") למוסלמים ("כבל ערב"). בשיר ניגודים רבים שמטרתם להביע את סערת הרגשות בה נמצא המשורר, משום שהוא נמצא במערב (ב ספרד), אך מתאווה להיות במזרח, ב ארץ ישראל.

מעיון בשירו עולה אירוניה על שירושלים החליפה בעלים אך לא חזרה לבעליה האמיתיים.

געגועיו העזים וה קונפליקטים הנפשיים בהם נמצא המשורר, אף מקשים עליו מלחוות הנאה גופנית מטעמו של האוכל.

המשורר מוסיף כי היה מעדיף לעזוב את כל הטוב שבספרד, רק בשביל לראות את עפר ה דביר של בית המקדש החרב. בית זה בשיר הוא דוגמה כיצד לאורך כל הדורות ייצג הבית החרב בתודעה היהודית ובספרות היהודית את בית המקדש והווה סמל לגעגועי העם לארץ ישראל.

שיר זה נכתב כאשר יהודה הלוי נמצא עדיין בספרד ("אנוכי בסוף מערב"). אבי שגיא מציין בספרו בהתייחסו לשיר של הלוי ובציטוט ג'ונתן סמית, כי בית הוא נוסטלגיה. בית אינו בהכרח המקום שבו חי האדם אלא המקום שבו אצורים זכרונותיו ותשוקותיו.

בשיר מובאות שתי שאלות רטוריות שמטרתן הבעת הכמיהה והתסכול שחש המשורר: 1. "איך אטעמה את אשר אוכל ואיך יערב?" - איך אוכל לטעום את האוכל ושהוא יערב (יהיה טעים) לי? 2. "איכה אשלם נדריי ואסריי, בעוד/ ציון בחבל אדום ואני בכבל ערב?" - איך אעמוד בהבטחתי לעלות לציון? בשאלה הרטורית השנייה ניתן לזהות גלישה של המילים במשפט.

השיר קצר אך כולל אמצעים רטוריים רבים: אקרוסטיכון - (האות הראשונה בכל בית מהמילים: לבי, איכה, יקל, מצטרפות: לא"י-לארץ ישראל) - המשורר משתמש באמצעי רטורי זה כדי להוסיף למילים המופיעות בשיר - להדגיש את רצונו העז להיות ב ארץ זבת חלב ודבש. חרוז מבריח - "רב". גם כאן, יהודה הלוי משתמש ב אמצעים רטוריים כדי להדגיש את רצונו ה רב להיות בארץ ישראל. צימודים - מערב-יערב, נדריי-אסריי, חבל-כבל, יקל-יקר. אמצעים נוספים: מטפורה: "לבי במזרח", אנאפורה: איך, איכה, רמז ל מגילת איכה, קינה על חורבן המקדש, שיבוצים והרמזים מקראיים נוספים: תהילים ק"ג 12 "כרחוק מזרח ממערב".

פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "לבי במזרח ואנכי בסוף מערב", עמ' 319-320.

# data[].attributes.attachment_link.title
לבי במזרח - ויקיפדיה

# data[].attributes.headline
ישנה בחיק ילדות

# data[].attributes.subject
ישנה בחיק ילדות

# data[].attributes.body
שיר של אברהם אבן עזרא המביע געגועים לילדות ולאותה תחושת ביטחון ורוגע שהייתה קיימת בזמנים עברו.

# data[].attributes.custom_properties.lyX9FvmU
אברהם אבן עזרא

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
алоней ицхак

# data[].attributes.attachment_link.title
כפר הנוער אלוני יצחק - ישנה בחיק ילדות / יהודה הלוי

# data[].attributes.attachment_link.description
כפר הנוער אלוני יצחק

# data[].attributes.body
שיר שמואל הנגיד שדבר על יופיה והדר היופי שנמצאים בכתונת הפסים, הפיגורטיבית והמטרופורית, ועל תחושות השייכות והיופי.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
" כתונת פסים" הוא פזמון שנכתב על ידי מאיר אריאל והולחן על ידי ארקדי דוכין, והופק בשנת 1995 על ידי גלי צה"ל, כחלק ממסע הסברה של משרד הקליטה. הפזמון מתאר את החברה הישראלית ככותנת פסים צבעונית, כמו כתונת הפסים של יוסף, כאשר כל פס מייצג מוצא תרבותי אחר. בהתאמה, גם מבצעי הפזמון מסמלים ז'אנרים שונים וקבוצות שונות בחברה הישראלית ( עדות ומיעוטים אחרים). למרות המסר ה פלורליסטי החיובי, הפזמון אינו מהסס למתוח ביקורת על תופעות של גזענות בין-עדתית בישראל, וכדגש לכך, הוא אף מסתיים בקולה של ילדה ממוצא אתיופי.

הפזמון נכתב בהשראת שירי צדקה אחרים, כמו השיר הבריטי " Do They Know It's Christmas?", השיר האמריקאי " We Are the World" והשיר הישראלי " עם אחד שיר אחד".

בשנת 2023 יצא לשיר עיבוד מחודש.

את השיר מבצעים 40 אמנים מסגנונות מוזיקה שונים: זמר עברי, רוק, פופ, ג'אז, מוזיקת נשמה ו מוזיקה מזרחית. בין הזמרים, מופיעות שתי זמרות המייצגות מיעוטים שעד אז לא השתתפו בשיר מרובה אמנים בישראל: טרנסקסואלית ( דנה אינטרנשיונל) ו ערביה ( חיה סמיר).

בשנת 2023, ברקע המחאה נגד הרפורמה המשפטית, איגוד תעשיית התרבות והפקות הבמה בישראל בראשות יוני פיינגולד, נטל על עצמו יוזמה לקידום אחדות בתוך השסעים בחברה הישראלית בהפקה מחודשת של השיר "כתונת פסים".

בגרסה העכשווית של השיר, בהפקה ובעיבוד מוזיקלי של אלדד ציטרין, משתתפים האמנים: אביבה אבידן, אדם בן אמיתי, אודי אריאל, איה כורם, איזי, אלדד ציטרין, ארז לב ארי, ארקדי דוכין, גורי אלפי, גיא מזיג, דוד ד'אור, דורון טלמון, דורית ראובני, דניאל זמיר, הילה כהן אלעזר, יוני בלוך, מאיר אריאל (דגימת קולו), מיה סולימאן, מיכאל בן דוד, סי היימן, עדן מאירי, עמרי גליקמן, קובי אפללו, קובי אוז, שחר אריאל ו שי צברי.

# data[].attributes.attachment_link.title
כתונת פסים (שיר) - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
" כתונת פסים" הוא פזמון שנכתב על ידי מאיר אריאל והולחן על ידי ארקדי דוכין, והופק בשנת 1995 על ידי גלי צה"ל, כחלק ממסע הסברה של משרד הקליטה. הפזמון מתאר את החברה הישראלית ככותנת פסים צבעונית, כמו כתונת הפסים של יוסף, כאשר כל פס מייצג מוצא תרבותי אחר.

# data[].attributes.body
שירו של משה אבן עזרא שמציג את השמש כסמל לתחייה והתחדשות, תוך שהוא משווה אותה לאור פיזי ורוחני.

# data[].attributes.custom_properties.lyX9FvmU
משה אבן עזרא

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
פרויקט בן־יהודה הוא מיזם התנדבותי היוצר מהדורות אלקטרוניות של נכסי הספרות העברית. הפרויקט, שהוקם ב־1999, מנגיש לציבור - חינם וללא פרסומות - יצירות שעליהן פקעו הזכויות זה כבר, או שעבורן ניתנה רשות פרסום, ובונה ספרייה דיגיטלית של יצירה עברית לסוגיה: פרוזה, שירה, מאמרים ומסות, מְשלים, זכרונות ומכתבים, עיון, תרגום, ומילונים.

# data[].attributes.attachment_link.title
[רְאֵה שֶׁמֶשׁ] / שלמה אבן גבירול - פרויקט בן־יהודה

# data[].attributes.attachment_link.description
פרויקט בן־יהודה הוא מיזם התנדבותי היוצר מהדורות אלקטרוניות של נכסי הספרות העברית. הפרויקט, שהוקם ב־1999, מנגיש לציבור - חינם וללא פרסומות - יצירות שעליהן פקעו הזכויות זה כבר, או שעבורן ניתנה רשות פרסום, ובונה ספרייה דיגיטלית של יצירה עברית לסוגיה: פרוזה, שירה, מאמרים ומסות, מְשלים, זכרונות ומכתבים, עיון, תרגום, ומילונים.