# data[].attributes.body
Eivät kumoa toisiaan, vaan todistavat muistin toimivan eri tavalla käsiteltäessä erilaista asiaa

# data[].attributes.body
Ajan kuluessa muisti täydentää epäjohdonmukaisia asioita oppijan oman kulttuurin/maailmanymmärryksen perusteella johdonmukaisemmaksi.

# data[].attributes.headline
asioita on palautettava mieleen, jotteivat ne unohdu

# data[].attributes.subject
asioita on palautettava mieleen, jotteivat ne unohdu

# data[].attributes.headline
Ebbinghaus ajatteli, että muisti on varasto, joka on hyvä pitää järjestyksessä

# data[].attributes.subject
Ebbinghaus ajatteli, että muisti on varasto, joka on hyvä pitää järjestyksessä

# data[].attributes.body
Lyhytkestoisella muistilla on rajallinen kapasiteetti ja rajallinen kesto. Se on kuin varasto, jota ei tarvita tulevaisuudessa, mutta jota tarvitaan juuri nyt.

# data[].attributes.body
Molemmat lähestymistavat ovat vaikuttaneet opetuksen käytäntöihin: Ebbinghaus toiston ja faktojen opetteluun, Bartlett ymmärtämisen ja merkityksellisyyden korostamiseen.

# data[].attributes.body
Ebbinghausin tulokset korostivat toiston ja jaksotetun harjoittelun merkitystä.

# data[].attributes.body
Bartlett toi esiin muistin sosiaalisen ja kulttuurisen ulottuvuuden.

# data[].attributes.body
Oppiminen on tehokkainta, kun yhdistetään molemmat: faktojen hallinta ja merkityksellinen ymmärtäminen.

# data[].attributes.body
Syvällinen oppiminen tapahtuu, kun uusi tieto liitetään aiempaan tietoon ja merkityksellisiin kokonaisuuksiin (Bartlett).