# data[].attributes.body
Jaunā PSKP CK ģrnerālsekretāra amata ieņemšanu, Mihails Gorbačovs uzsāka kustību veikt pārmaiņas, reformas ekanomikas neefektivitātes dēļ. PSRS krietni atpalika no rietumvalstu attīstības, ekanomika un politika bruka, valstī bija sācies milzīgs deficīts.
Iekšpolitikā pārmaiņu jeb perestroikas sastāvdaļas bija iekšpolitiskās sistēmas ietobežota demokrātija un ekanomiskās reformas.
Ārvalstu politikā pārmaiņas ispaudās kā ASV un PSRS attiecību stabilizēšanās.

# data[].attributes.attachment_caption
Organizetā ziedu novietošana pie Brīvības pieminekļa 1941. gada 14. Jūnija deportācijas gadadienai 

# data[].attributes.body
Cilvēktiesību aizstāvju grupa Helsinki 86 tika dibināta Liepājā, 1986. gada jūnijā. Pirmie, kas atklāti sāka cīņu ar okupācijas režīmu, ar mērķi mainīt Latvijā valdošo varu. Viņi rīkoja demonstrācijas, un atceres dienas ar Latvijas karogu, patriotiskiem plakātiem un ziediem pie brīvības pieminekļa (šāda rīcība, simboli tajā laikā bija liela uzdrīkstēšanās). Daudzi grupas dalībnieki tika apcietināti, izsekoti, atlaisti no darba amatiem, viņu telefona sarunas tika noklausītas.

# data[].attributes.attachment_caption
Attēls no televīzijas raidījuma “Labvakar”

# data[].attributes.body
Sākoties cenzūru atvieglošanai medijos tika publicēti iepriekš kontriversāli un iepriekš nepieļaujamo temati. No 31.01.1988 gada Latvijas Televīzija sāka pārraidīt analītiskās žurnālistiskas raidījumu “Labvakar”, kurš ieguva lielu popularitāti, pateicoties aktuālās tematikas pacelšanai.

# data[].attributes.attachment_caption
Notiek Latvijas Tautas Frontes Domes izsludinātā Vislatvijas tautas manifestācija

# data[].attributes.body
LTF jeb Latvijas Tautas fronte tika dibināta 1988. gada 8. oktobrī. Kad sanāca LTF dibināšanas kongress, tās rindās bija vairāk kā 100 000 dalībnieku. Par šīs politiskās masu organizācijas līderi ievēlēja Daini Īvānu. LTF ir tautas patriotiskās un politiskās aktivitātes rezultātā izveidojusies republikas masu sabiedriski politiska organizācija - domubiedru apvienība. Tās mērķis ir realizēt tautas gribas ar deputātu padomju starpniecību un tiesiskas valsts izveidošana atbilstoši republikas suverenitātei.  LTF vēršas pret jebkādu varas, uzskatu un domu monopolizāciju.

# data[].attributes.attachment_caption
Baltijas ceļš pie Latvijas-Lietuvas robežas. 23.08.1989.

# data[].attributes.body
Baltijas tautu kustību (LTF, Igaunijas Tautas Frontes un Lietuvas Tautas kustības “Sajūdis”) 23.08.1989. kopīgi organizēta un īstenota akcija, kas starptautiski nodemonstrēja Baltijas tautu vienotību un apņēmību cīņai par Baltijas valstu valstiskās neatkarības atjaunošanu. Akcijas mērķis bija pievērst vietējās un starptautiskās sabiedrības uzmanību nelikumīgajiem apstākļiem, kādos Baltijas valstis tika pievienotas Padomju Sociālistisko Valstu Savienībai (PSRS). Cauri visām trim Baltijas valstīm dzīvā ķēdē sastājās miljoniem cilvēku. Baltijas ceļš apliecināja, ka Baltijas valstu neatkarības idejai Baltijas sabiedrībā ir ļoti plašs atbalsts.

# data[].attributes.attachment_caption
Tautas manifestācija, mežaparkā “Par tiesisku valsti. Latvijā” 07.10.1988. 

# data[].attributes.body
Dziesmotā revolūcija izpaudās kā perestroikas manifestācijas Baltijas valstīs- Igaunijā, Latvijā, Lietuvā. Šajās manifestācijās tika pacelti nebrīvo valstu karogi un dziedātas padomju cenzūrās vēl nesen aizliegtās patriotiskās dziesmas. Dziedāšana apstiprināja Latvijas neatkarības atjaunošanas mērķi un līdzekļus. Mērķis bija neatkarīga valsts, kurā latvieši brīvi varētu attīstīt savu kultūru.

# data[].attributes.attachment_caption
Augstākā padome balso par Latvijas Republikas neatkarības atjaunošanu. Rīga, 04.05.1990.

# data[].attributes.body
Dokuments radīts ar nolūku tiesiski noformēt 18.11.1918. dibinātās Latvijas Republikas (LR) neatkarības atjaunošanu, sniedzot juridisku vērtējumu Latvijas vēstures faktiem un pamatojot, ka LR joprojām pastāv un arī tās 15.02.1922. pieņemtā Satversme joprojām ir spēkā. Vienlaikus deklarācijas mērķis bija izskaidrot motivāciju valstiskās neatkarības atjaunošanai, pamatot, ka LR iekļaušana Padomju Sociālistisko Republiku Savienības (PSRS) sastāvā nav spēkā, regulēt Latvijas tiesisko statusu starptautisko tiesību izpratnē un valststiesiskus pamatjautājumus.
Deklarāciju sagatavoja Latvijas Tautas frontes frakcija, pret bija Interfronti atbalstošie deputāti.

# data[].attributes.attachment_caption
Barikādes Jēkaba ielā pie Latvijas Republikas Augstākās Padomes (tagadējās Saeimas) ēkas 1991. gada jūlijā

# data[].attributes.body
Barikāžu laiks ir vēsturisks apzīmējums 1990. gada 4. maijā atjaunotās Latvijas Republikas aizsardzības pasākumiem, kas tika organizēti Rīgā un citās Latvijas pilsētās no 1991. gada 13. līdz 27. janvārim.
13. janvāra rītā, pēc PSRS karaspēka uzbrukuma Viļņas televīzijas torņa aizstāvjiem, Latvijas Tautas frontes vadītāji Dainis Īvāns un Romualds Ražuks Latvijas Radio aicināja Latvijas iedzīvotājus pulcēties Doma laukumā. Latvijas Tautas frontes sarīkotajā protesta manifestācijā Daugavmalā sapulcējās ap 500 000 cilvēku, lai izteiktu savu atbalstu lietuviešiem un paustu gatavību turpināt uzsākto valsts neatkarības atjaunošanas ceļu.
Latvijas Republikas Augstākā Padome 1991. gada 13. janvārī pieņēma „Aicinājumu Latvijas tautai” un lēmumu „Par Latvijas Republikas Augstākās Padomes aizsardzības štāba izveidošanu”.
Galvenie apsargājamie objekti bija Latvijas Republikas Augstākā Padome, LR Ministru padome, Radionams Doma laukumā, Telefona un telegrāfa centrāle Dzirnavu ielā, Radio un televīzijas centrs Zaķusalā, kā arī tilti.
Nozīmīgākais bija OMON uzbrukums Iekšlietu ministrijai un tās ieņemšana 20. janvārī. Uzbrukuma laikā nogalināja 5 un ievainoja 11 cilvēkus.