# data[].attributes.body
Badestol
Håndtag
Skridsikkermåtte
Kropstørrer (gulv version)

# data[].attributes.body
Hvordan støtter vi Jens, så han selv kan komme til at klare sit bad?

Træning af balance

Hjælpemidler (badestol, håndtag, skridsikker måtte, ...?)

Evt. hjælp til at at huske at have ting lagt frem (shampoo, sæbe, vaskeklude, bruseren inden for rækkevide, håndklæde, lidt tøj, ...)

Døgnrytme hvornår har Jens flest kræfter til at klare sit bad og hvordan passer det med øvrige aktiviteter?

# data[].attributes.body
6. Daglige ADL-aktiviteter

Mange ældre borgere oplever at blive funktionsnedsatte i takt med, at de bliver ældre. Det betyder at der kan være et udvalg af ADL-aktiviteter som de udfordres i at kunne udføre selvstændigt, men som er af stor tydning for dem. De kan derfor have et ønske om at blive i stand til at kunne udføre disse aktiviteter selvstændigt igen.

Hvordan kan du, som SSA, samarbejde med en borger om at fremme selvstændig deltagelse i en udvalgt ADL aktivitet? Og findes der velfærdsteknologi eller hjælpemidler, der kan understøtte selvstændig deltagelse i ADL-aktiviteter.

Udvalgte ADL- aktiviteter:

Toiletbesøg

Bad

Lave et måltid mad (smøre et stykke brød)

Udvalgte funktionsnedsættelser:

Nedsat gangfunktion

Balanceproblemer

Brækket arm

# data[].attributes.body
Aktiviteter kan inddeles i personlige aktiviteter (P-ADL), arbejdsaktiviteter (I-ADL) og fritidsaktiviteter.

# data[].attributes.body
Funktionsevne: 2 moderate begrænsninger

Kroppensfunktioner

Ændringer i kroppensfunktioner: Balanceproblemer
Ændringer i anatomien: Aldersrelateret mindre produktion af dopamin, som er vigtig for de motoriske impulser. Desuden mindskes den beskyttende myelin rundt om neuronerne. Det gør, at impulserne ikke er så præcise ved fx gang, og derfor øges risikoen for at miste balancen. Svind af muskelmasse på grund af aldring og periode af immobilitet.

Aktiviteter: Vanskeligheder ved egenomsorg, praktiske opgaver og  mobilitet
Deltagelse: Vanskeligheder ved at deltage i aktiviteter uden for hjemmet, fx at gå over til gartneriet, komme med til foredrag og lign.

Kontekstuelle faktorer

Omgivelsesfaktorer: Bor sammen med Eva, der bl.a. gerne vil have Jens med til foredrag og lign i haveselskabet. De bor i eget hus m. 2 plan. Soveværelse og badeværelse er på 1. sal. Det har været svært for Eva med så mange omvæltninger i deres liv og dagligdag. Gartneriet, som har været deres, ligger på nabogrunden. Før fulgte Jens meget med i hvordan det gik med gartneriet.

Personlige faktorer: Det har været svært for Jens at acceptere, at han havde brug for megen støtte og ikke kunne hvad han plejede. Han har altid set sig selv som selvstændig og uafhængig. Jens mistede lidt troen på at det ville blive bedre. Idag hvor det går fremad, har han fået troen på at han kan komme til at gøre de ting han gerne vil tibage igen. Jens vil gerne kunne komme over til gartneriet, med til haveselskabets arrangementer, op på 1. sal og til at starte med selv kunne gå i bad. Det selv at kunne tage et bad betyder meget for Jens billede af sig selv som selvstændig
og uafhængig.

Fremmende:
At Eva gerne vil støtte Jens i at komme ud.
At det er realistisk at Jens kan komme over til gartneriet (det er lige i nærheden)
At Jens har fået troen på at det nytter tilbage.

# data[].attributes.body
udekørende
rehabilitering og psyk

Praktisk og teori - sætte teori på en borger, putte borgere i kasser
Fast relationer, svært at miste borgere (terminale)
At være motiverende hele tiden, aldrig at kunne have en dårlig dag.
ADL: Svært for borgeren ikke at kunne noget selv, grænseoverskridende. Finde løsninger der ikke overskrider borgerens grænser/blufærdighed.

Typiske arbejdsopgaver
Oplært hos den enkelte borger ved fx stomi
nedre hygiejne, medicin oplæring i den enkelte borger, rengøring. En fast borger til at starte med .... flere på undervejs. God tid til borgerne. Opgave "skrivning" og Transfer  opgave.

Teorier: KRAM-S, sygeplejeprocessen, OAS, De sygeplejefaglige problemstillinger

Kommunikation: konfliktnedtrapning, verbal og nonverbal kommunikation
- planlægning ude ved borgeren (tidsplan)

Aktiviteter: psyk, terminale, hjerneskadede planlagte aktiviteter som fx at komme ud at gå en tur, adl aktiviteter

Udfordringer:
Tværfagligt samarbejde - ikke er enige om borgerens mål og ønsker. Kommunikation når der ikke dokumenteres i de samme programmer. Konflikter i forhold til frustrerede borgere. Svære situationer hvor man skal handle med en faglighed man måske ikke burde have endnu.

Forvaltningslov, sundhedslov, servicelov, autorisation, psykiatriloven

# data[].attributes.body
I skal undersøge hvilke faglige udfordringer man kan komme ud for som SSA?

Hvad der typisk er ens arbejdsopgave som SSA?

Hvilke teorier inddrager man oftest i den første praktik

Hvordan inddrages kommunikation i arbejder med borgerne?

Hvad kan være typiske aktiviteter man kan igangsætte som SSA?

Hvilke udfordringer kan der opstå i arbejdet som SSA?

Hvilke regler, rammer og lovgivning kommer man i kontakt med som SSA?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The store will not work correctly in the case when cookies are disabled.

JavaScript seems to be disabled in your browser. For the best experience on our site, be sure to turn on Javascript in your browser.

HEWIs badeskammel med armlæn er en stabil badestol med skridsikre fødder til din brusekabine. Stolens sæde er ergonomisk udformet og har en hygiejnisk udskæring forrest og et hul i midten af sædet til vandafløb. Badeskamlen har 4 højdeindstillinger, som kan justeres i 3 cm's intervaller, så badestolen kan tilpasses dit behov.

Badeskamlen indgår i en serie hjælpemidler til badeværelset, som har sikret producenten HEWI designprisen "German Innovation Award 2021" for et funktionelt design og et klassisk og enkelt udtryk, der ikke giver indtryk af at være hjælpemidler.
Anskaffer du HEWIs badeskammel med armlæn, får du:

Et ergonomisk, lunt og behageligt sæde i PUR-skum med solid gribekant

Sidestøtte i de polstrede armlæn

Et hygiejnisk og praktisk udformet sæde med åbning og vandafløb

En justeringsmulighed mht. siddehøjden i 4 niveauer 42-51 cm (3 cm's intervaller)

Skridsikre dupper på stolebenene

Højglanspolerede kromben

Praktiske og rengøringsvenlige overflader

Valg mellem mat hvidt eller mat antracitgråt sæde og ditto armlæn.

Fakta:

Max. brugervægt: 150 kg

Mål: 648 mm (B) x 705 mm (H) x 450 mm (D)

Sædemål: 452 mm (B) x 450 mm (D)

Vægt: Ca. 8,4 kg

Sædet og de polstrede armlæn er lavet af højkvalitets PUR-skum (integral skum), som føles lunt at røre ved

Produceret i overensstemmelse med forordning (EU) 2017/745 om medicinsk udstyr.

Leveringstid: 1-2 uger fra bestilling.

Den tyske producent HEWI har siden 1929 udviklet og produceret hjælpsomme produkter til bygninger og hjem. De lægger stor vægt på et flot design og en høj kvalitet af de materialer, der anvendes til deres produkter. Deres design har ved flere lejligheder indbragt dem designpriser, ikke mindst i de senere år inden for hjælpemidler til badeværelset.

Hvorfor benytte en badestol med armlæn?

Især på et badeværelse er det vigtigt, at du tænker på sikkerheden, hvis du har problemer med balancen og måske har en tilbøjelighed til at falde. Du skal kunne bevæge dig sikkert i dit hjem, men også i dit badeværelse. I brusekabinen, hvor der er vådt, er det endnu mere vigtigt at tænke på din sikkerhed. Derfor er en badeskammel med armlæn et "must-have" hjælpemiddel. Et bad behøver ikke være en udfordring, når man har balanceproblemer, nedsat mobilitet eller et andet fysisk handicap. Den ergonomiske badeskammel med armlæn fra HEWI giver dig støtte og uafhængighed, når du skal bade i din brusekabine.

Armlænene kan være nyttige at støtte sig til, når du f.eks. skal vaske fødder eller række ud efter sæben, men de kan også være gode at støtte sig til, når du skal sætte dig eller rejse dig fra badestolen.

HEWIs badestol med polstrede armlæn har et godt og bredt sæde på ca. 45 x 45 cm, som vil passe de fleste. Bryder du dig ikke om armlænene, kan du købe den tilsvarende badeskammel uden armlæn her.

Se udvalget af andre badetaburetter og badestole her.

Har du en brusekabine, kan du benytte en badeskammel eller et badesæde. Du kan også lægge en skridsikker måtte i brusekabinen eller badekarret, så du undgår at falde, når gulvet er vådt.

Montér gerne greb forskellige steder i brusebadet og på badeværelset, så du har noget at gribe fat i, hvis du føler, du er ved at miste balancen. Vi anbefaler, du monterer greb ved badekarret, brusenichen og toilettet. Du kan også overveje en smart håndvask med indbyggede greb i fronten.

Se alt vores tilbehør til badeværelset og læs vores artikel med 10 tips til sikker indretning af badeværelset.

# data[].attributes.attachment_link.title
HEWI Badeskammel med armlæn - Flot badestol

# data[].attributes.attachment_link.description
HEWIs badeskammel med armlæn er en stabil badestol med skridsikre fødder til din brusekabine. Stolens sæde er ergonomisk udformet og har en hygiejnisk udskæring forrest og et hul i midten af sædet til vandafløb. Badeskamlen har 4 højdeindstillinger, som kan justeres i 3 cm's intervaller, så badestolen kan tilpasses dit behov.

# data[].attributes.body
Personlige aktiviteter

P-ADL-aktiviteter betyder Personlige ADL-aktiviteter. Det er intime aktiviteter, som vi helst selv vil udføre.

Personlige aktiviteter har med omsorg for sig selv at gøre, fx:

Vi går i bad, går på toilettet, børster tænder og tager tøj på.

Vi spiser og drikker og hygger os med venner og familie.

Vi bevæger os fra et rum til et andet, og vi bevæger os også ud og væk fra vores hjem.

Vi taler med hinanden og oplever ting sammen, alt sammen noget, som raske og friske mennesker udfører dagligt uden at tænke på, at der kan være noget problematisk ved det.

Arbejdsaktiviteter

I-ADL-aktiviteter betyder Instrumentelle ADL-aktiviteter. Vi kan også kalde dem arbejdsaktiviteter. Det kan være arbejde i hjemmet, fx:

rengøring, vinduespudsning m.m.

tøjvask, strygning

madlavning

brændekløvning og meget andet.

En arbejdsaktivitet kan også være det arbejde, mange mennesker udfører for at tjene til livets opretholdelse.

Når visitatoren vurderer, hvordan en borger skal have hjælp, er inddelingen af aktiviteter med til at give hende overblik over, hvilke områder hun skal undersøge, fx om borgeren kan tage tøj på, spise selv osv.

Fritidsaktivitet

Fritidsaktiviteter er aktiviteter, som kan ligge overalt i Maslows behovspyramide. Det er aktiviteter, vi udfører af lyst og interesse, ofte fordi vi bliver udfordret og udvikler os.

Det kan fx være aktiviteter, vi udfører sammen med vores venner, for at vi på den måde kan føle os som en del af fællesskabet.

Eksempler på fritidsaktiviteter er: slægtsforskning, håndarbejde, udenlandsrejser og vandreture.

Det betyder ikke, at P-ADL- og I-ADL-aktiviteterne ikke kan opfylde behov i toppen af pyramiden. Det kan de sagtens; det kan fx give status at være dygtig til at lave mad.

# data[].attributes.body
Hæmmende: at det "rigtige" badeværelset er på 1.

# data[].attributes.body
Måske du kunne bruge det her til noget

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I denne artikel giver vi dig fire gode hjemmeøvelser, der hjælper med at styrke din balance. I takt med at vi bliver ældre, bliver vores evne til at holde balancen dårligere. Jo dårligere vores balance er, desto større er risikoen for, at vi falder.

Den gode balancetræningen kommer ind i billedet som forebyggelse, med fire lette hjemmeøvelser som "Let på tå" og "Linedans på gulvet" Se første øvelse her

En god balance gør din hverdag lettere

En god balance er forudsætningen for, at vi kan leve et aktivt liv, og den er et væsentligt fundament for vores motorik. En god balance gør, at vi ikke så let vælter omkuld, når bussen sætter i gang med et ryk, og at vi ikke tumler forover, når vi skal binde vores snørebånd.

Hvis du ikke holder kroppen fysisk aktiv, så svækkes knoglerne, muskulaturen og reaktionsevnen ─ og så bliver det endnu sværere at holde balancen.
Klik her for at se forskellige redskaber, du kan bruge til at træne derhjemme. Prøv en fodgynge under bordet, en balancebold eller en pedaltræner som du kan bruge, medens du sidder bekvemt i sofaen.

Din balance svækkes med alderen

At falde er en helt naturlig del af livet - uanset om man er barn eller voksen. Når børn falder, er skaden sjældent lige så alvorlig, som når et ældre menneske falder. Selv det, der kan virke som et harmløst fald, kan have store konsekvenser, når det er en ældre krop, der slår sig.

Vidste du, at vores styrke og balanceevne begynder at blive dårligere, allerede når vi er omkring 25? Her begynder samspillet mellem hjernen og de systemer i kroppen, der hjælper os med at holde balancen, at blive dårligere.

Blandt andet bliver det sværere for os at bedømme afstande, vores sanser bliver svækkede, og vores knogler og muskler bliver svagere. Der begynder altså at ske en masse forandringer i kroppen, som gør det sværere for os at holde balancen.

Sådan kommer du godt i gang med balancen

Balancetræning behøver ikke at foregå i et træningscenter og med en masse redskaber. giver dig inspiration til øvelser, du kan lave hjemme hos dig selv - uden redskaber:

Balanceøvelse 1: Let på tå

Stå med hoftebredde mellem fødderne, ret ryggen og spænd let op i maven.

Bøj langsomt ned i knæene og løft dig så op på tåspidserne og stræk knæene ud.

Gentag bevægelsen 10-15 gange.

Tag et kort hvil, og start så øvelsen forfra.

Lav i alt tre serier a 10-15 gentagelser.

Hvis du vil gøre øvelsen sværere, kan du prøve at lukke øjnene eller udføre bevægelsen på ét ben.

Bryd den onde cirkel

I takt med at din krop ældes, oplever du måske, at du føler dig mere usikker på benene. Hvis du er usikker på benene, er du måske bange for at falde, og derfor har du det bedst med at holde dig i ro.

Men det er vigtigt, at du ikke ryger ind i en ond cirkel, hvor du bliver mere og mere inaktiv.

Hvis du generelt undgår bevægelser, der udfordrer balancen og føler dig utryg ved at bevæge dig rundt, så skulle du måske overveje et hjælpemiddel som støtte. Måske kan en rollator eller en stok give dig mere mod til at bevæge dig omkring.

Ved du hvor du kan finde det hjælpemiddel, der passer til netop dig?
Læs artiklen: Hvor finder jeg hjælpemidler?

Balanceøvelse 2: Linedans på gulvet

Nu skal du gå på line, så find en samling i gulvet eller brug gulvtæppekanten som linje.

Start med den ene fod på linjen og placer den anden fod lige foran.

Gå først forlæns, og hvis det går nemt, så prøv at gå baglæns.

Mens du går, kan du prøve at dreje hovedet fra side til side, kigge op i loftet og ned i gulvet.

Har du brug for støtte, mens du går, så tag køkkenbordet til hjælp.

Øvelser som hverdagsaktiviteter

At lave balanceøvelser behøver ikke at være omstændigt eller tidskrævende. Du kan sagtens integrere træningen i dine hverdagsaktiviteter.

Sidder du ofte ned, når du tager strømper og bukser på? Prøv at stå op i stedet. Når du tørrer støv af på øverste hylde, så løft dig op på tåspidserne. Eller hvad med at tage en lille karruseltur på legepladsen sammen med børnebørnene?

Drømmer du om at komme mere ud i byen eller at nyde naturen?
Klik her for at se et udvalg af smarte stokke, verdens nok letteste rollator
og andre små hjælpere til at komme rundt, lige når du har lyst.

Balanceøvelse 3: Køkken ballet

Stå med højre side til køkkenbordet.

Placer en gulvklud under venstre fod.

Lad nu foden glide ud til venstre side og træk den derefter tilbage igen.

Prøv om du kan gennemføre øvelsen uden at støtte dig til køkkenbordet.

Vend rundt og gentag øvelsen med højre fod.

Balancetræning er for alle

Selvom du måske tænker, at det er et uoverskueligt projekt at gå i gang med at træne i så høj en alder, så fortvivl ej - det er aldrig for sent! Du skal bare tilpasse træningen til dit niveau og dine interesser.

Du får mest ud af træningen, hvis du er motiveret. Derfor handler det om at finde ud af, hvilken form for aktivitet, du kan lide, og om du foretrækker at træne alene eller sammen med andre.

Du får mest ud af din balancetræning, hvis du er motiveret. Find derfor en aktivitet, du kan lide

Balanceøvelse 4: Roter hovedet - så nemt kan det gøres

Stå med samlede og let bøjede ben.

Drej hovedet så langt bagud som muligt og se skiftevis ud over højre og venstre skulder.

Hvis du vil gøre øvelsen sværere, kan du prøve at udføre bevægelsen på ét ben.

Husk, at alle former for træning og aktiviteter tæller. Lidt bevægelse er altid bedre end ingen bevægelse.
Rigtig god fornøjelse!

KILDER:
Sygeforsikringen Danmark: God balance hele livet Sundhedsstyrelsen: Retningslinje skal forebygge fald hos ældre Videnskab.dk: Derfor bliver vores balance dårligere med alderen Sygeforsikringen Danmark: Fire enkle øvelser til træning af din balance

# data[].attributes.attachment_link.title
Nedsæt risikoen for fald: styrk din balance - Guiden65

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne artikel giver vi dig fire gode hjemmeøvelser, der hjælper med at styrke din balance. I takt med at vi bliver ældre, bliver vores evne til at holde balancen dårligere. Jo dårligere vores balance er, desto større er risikoen for, at vi falder.

# data[].attributes.body
Balanceproblemer på grund af alder og periode med immobilitet.
Jens vil gerne selv kunne gå i bad, som vi bruger til et delmål

# data[].attributes.body
ADL-aktiviteter inddeles i PADL og IADL

PADL (Personal Activities of Daily Living). PADL omfatter personlige hverdagsaktiviteter. De er livsnødvendige og vigtige for vores velvære.

Personlige hverdagsaktiviteter er fx personlig hygiejne, toiletbesøg, påklædning og spisning.

IADL (Instrumental Activities of Daily Living). IADL omfatter leg og fritidsaktiviteter samt arbejde. Det er mere komplekse, udadrettede aktiviteter, som er nødvendige for at klare sig hjemme eller i samfundslivet.

Leg og fritidsaktiviteter er noget, vi laver for aktivitetens egen skyld. Leg og fritidsaktiviteter handler om at være nysgerrig og undersøgende, at lære nyt, at bruge sin fantasi og visualisere, dyrke sport, lave spil og kreative aktiviteter.

Arbejde, lønnet såvel som ulønnet, som studerende eller lærling, er en produktiv og skabende aktivitet. Arbejde er forbundet med vores basale behov for overlevelse. Vha. arbejdet tjener vi penge eller andre resurser til at opretholde livet og de fællesskaber, vi er en del af.

# data[].attributes.body
ICF systematiserer og strukturerer information om funktionsevne på en meningsfuld og sammenhængende måde.

ICF giver mulighed for en kortfattet og præcis beskrivelse / registrering af en persons funktionsevne

ICF flytter fokus fra sygdom og helbredelse til også at omfatte det, der har betydning for deltagelse i et almindeligt hverdagsliv, i fællesskab med andre og i samfundet.

# data[].attributes.body
Opbygning af muskelmasse - også de små muskler
Balanceøvelser - også i hverdagen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The store will not work correctly in the case when cookies are disabled.

JavaScript seems to be disabled in your browser. For the best experience on our site, be sure to turn on Javascript in your browser.

Design: Håndlisten har en gribeprofil, der tager udgangspunkt i trekanten, fordi afprøvninger har vist, at netop denne form giver den bedste kombination af styrke, komfort og god ergonomi. Hjørnerne er afrundede og giver et sikkert og behageligt greb.

Vinkelhåndlisten er enkel og klassisk i sin udformning og indgår i en serie af badeværelsesprodukter, der er designet af arkitektfirmaet C. F. Møller.

Serien har modtaget Red Dot Design Award 2010 og IF Product Design Award 2011.

Designet giver håndlisten en udformning, der kan indgå i mange forskellige bademiljøer uden at virke dominerende. Håndlisten er fremstillet i aluminium og er nem at montere og let at rengøre.

Vinkelhåndlisten fås med et vandret stykke på 350 eller 650 mm. Vinklen er 135°, og den skrå håndliste har en længde på 316 mm.

Montage: Håndlisten leveres med rustfri Torx skruer Ø 6 x 70 mm og murplugs.

Cavere badeværelsesserien indeholder ikke bare andre flotte håndtag og støttelister, men også smarte bruselister og klapsæder.

# data[].attributes.attachment_link.description
350 x 316 mm, 135°, venstre eller højre vinkel 650 x 316 mm, 135°, venstre eller højre vinkel Trekantet ergonomisk gribeprofil Ridsefast pulverlakering, hvid, antracit- eller sølv-metallic Skjulte skruer Designet af arkitektfirmaet C.F. Møller, reddot design award 2010 Leveringstid: 1-1½ uge fra bestilling. Klik her og få overblikket over hvilke typer af håndtag og støttelister, der findes.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fælles Sprog III ny standard for dokumentationspraksis i kommunerne

# data[].attributes.body
Jens er blevet bedre og har oplevet at det går fremad, hvilket bidrager til hans motivation, han tror på at det kan blive bedre.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Patientjournalen er en af de vigtigste arbejdsredskaber i sygeplejen. Journalen indeholder den sundhedsfaglige dokumentation, og den gør det muligt at følge op og evaluere på pleje og behandling. Korrekt journalføring sikrer kontinuitet i plejen og behandlingen og den nødvendige faglige kommunikation mellem sundhedspersoner om den enkelte patients forløb. Den er derfor en vigtig del af enhver sygeplejefaglig opgave.

Det vigtigste om journalføring

Her på siden bruges ordet patienter om personer, der er i behandling hos en sundhedsperson, uanset om de i det daglige bliver omtalt anderledes, fx som borgere, klienter, beboere, kunder m.v

Du finder her de mest gængse regler og vigtigste principper for journalføring, hvis du vil vide mere, kan du læse vejledningen om vejledningen om sygeplejefaglig journalføring.

Hvad skal journalføres?

Alle sundhedsfaglige opgaver rettet mod den enkelte patient skal journalføres. Dokumentation, opfølgning og evaluering er en del af alle sundhedsfaglige opgaver.

Sundhedsfaglige opgaver er:

undersøgelser

behandling

sygepleje

genoptræning

forebyggelse

sundhedsfremme.

Hvem skal journalføre?

Du skal føre journal over de sundhedsfaglige opgaver, du selv udfører. Det gælder for alle, der udfører sundhedsfaglige opgaver, uanset uddannelse eller ansættelsesforhold.

Den, der overtager en opgave, skal journalføre den

Hvis du udfører en sundhedsfaglig opgave, som du får overdraget fra en anden sundhedsperson, er det dit ansvar at føre journal, når du har udført opgaven. Når du overdrager en opgave til andre sundhedspersoner, fx en sygeplejerske, social- og sundhedsassistent, eller ikke-autoriseret personale , er det modtageren af opgaven, der skal journalføre den. Du er ikke forpligtet til at kontrollere modtagerens journalføring. Dette gælder også, når overdragelsen af opgaver foregår mundtligt.

Journalføring af råd og konferencebeslutninger

Hvis du søger råd om en konkret patientbehandling hos en anden sundhedsperson, skal du journalføre rådet, hvem det kommer fra og hvilke oplysninger der er forelagt. Det er kun den, der modtager rådet, som har pligt til at journalføre det. Når du har givet et råd, har du dog mulighed for selv at journalføre din rådgivning, hvis du vurderer, at det er nødvendigt.

Den, der fremlægger en behandling på en konference, har ansvaret for at beslutningen journalføres. Hvis behandlingsstedet har en lokal instruks, der siger noget andet, er det dog den, man skal følge. Husk at journalføre, hvem der har truffet beslutningen.

Hvor meget skal journalføres

Skriv det nødvendige for en god og sikker pleje og behandling. Det er dit faglige skøn og den faglige norm på dit område, der afgør, hvad der er nødvendigt at journalføre.

Journalen skal give dig og dine kolleger det samlede overblik over patientens helbred, den planlagte og udførte pleje og behandling samt opfølgning på den. Derfor skal du få det væsentlige med, men også sikre dig, at dine journalnotater ikke indeholder irrelevante oplysninger.

Dette skal altid stå i journalen

Patientens navn og personnummer

Dato for behandlingen

Titel, arbejdssted, og navn, initialer eller anden entydig identifikation af den, der har udført plejen og behandlingen.

Dette skal journalen indeholde, hvis det er nødvendigt for den aktuelle behandling

Oplysninger er nødvendige, når de understøtter dit sundhedsfaglige arbejde. Der er behov for dem i den aktuelle eller i en eventuel senere behandling, undersøgelse, opfølgning m.v., hvis det fx drejer sig om:

den planlagte og udførte pleje og behandling

beskrivelser af patientens generelle tilstand og reaktion på plejen og behandlingen

stamoplysninger, fx bopæl, pårørende, personlige forhold, allergier.

tidspunkt for plejen og behandlingen

tidspunkt for journalføringen (hvis det ikke er lige efter patientkontakten)

skemaer over observationer kan journalføres som resumé

oplysninger, som patienten selv har indsendt

eksterne samarbejdspartnere, fx hospitalsafdeling, hjemmesygepleje, sundhedspleje, egen læge

lyd- og videooptagelser kan henvises til som bilag, men kan ikke erstatte skriftlige journalnotater.

Tag udgangspunkt i de 12 sygeplejefaglige problemområder, når du dokumenterer

De 12 sygeplejefaglige problemområder

Tag stilling til hvert område, og notér det, der er relevant i journalen.

1. Funktionsniveau - kan patienten klare sit almindelige, daglige liv?

2. Bevægeapparat - er der behov for træning eller problemer, fx med balancen?

3. Ernæring - er patienten over-eller undervægtig? Eller er der fx medicin, der påvirker appetitten?

4. Hud og slimhinder - har patienten udslæt, sår eller andet?

5. Kommunikation - kan patienten gøre sig forståelig og forstå sin omverden?

6. Psykosociale forhold - er der udfordringer, fx med familie, misbrug, ensomhed eller andet?

7. Respiration og cirkulation - har patienten fx hoste, forhøjet blodtryk eller åndenød?

8. Seksualitet - er der sygdom eller medicin, der påvirker patientens seksualitet?

9. Smerter og sanseindtryk - har patienten ondt? Er der problemer med syn eller hørelse?

10. Søvn og hvile - sover patienten fx dårligere end normalt?

11. Viden og udvikling - forstår patienten sin sygdom? Har han eller hun brug for information?

12. Udskillelse af affaldsstoffer - har patienten fx forstoppelse, diarré eller problemer med vandladningen?

Skriv journalnotaterne til dine kolleger

Hvad ville du gerne selv vide, hvis du skulle overtage behandlingen af patienten? Skriv det, de næste sundhedspersoner, der skal tilse patienten, har brug for at vide, og skriv, så de kan forstå det. Journalen er til for jeres faglige kommunikation om patientens behandling. Derfor er en god tommelfingerregel, at journalen skal give mening for en anden sundhedsperson.

Husk at:

journalen skal skrives på dansk

journalen skal være entydig og struktureret

du må bruge alment kendte fagudtryk på fx latin eller græsk

du må bruge fagligt anerkendte forkortelser

hvis du bruger standardtekster/makroer, skal du tilpasse dem den konkrete patientkontakt.

Skriv journal i forbindelse med plejen og behandlingen

En sundhedsfaglig opgave er først gjort færdig, når den er journalført. Du skal journalføre snarest muligt efter, du har udført en behandling, ellers kan vigtige oplysninger gå tabt, og det kan være til fare for patientsikkerheden. Hvis der kommer en akut opgave i vejen, må du vente, men alle sundhedsfaglige opgaver skal senest være journalført ved arbejdstids ophør.

Ledelsen har ansvaret for, at der kan føres journal

Den daglige administrative ledelse på et behandlingssted har ansvaret for, at der kan føres journal over den pleje og behandling, der udføres på stedet. Ledelsens ansvar for journalføringen omfatter:

at de ansatte har adgang til at føre journal

at de ansatte er oplært i at føre journal

at det nødvendige udstyr til journalføring er til rådighed

at de ansatte har tid til at føre journal

at journalerne bliver opbevaret forsvarligt i den lovpligtige opbevaringsperiode

at journalen bliver givet videre, fx hvis patienten skifter behandler, eller hvis behandlingsstedet skifter ejer eller ophører.

Rettelser og tilføjelser

Du må ikke slette oplysninger fra en patientjournal. Hvis du har lavet en fejl i dit notat, skal du rette den ved at tilføje de rigtige oplysninger. Den oprindelige version skal dog fortsat være tilgængelig. Du skal også notere af hvem og hvornår rettelserne er foretaget. Almindelige slå- og skrivefejl må dog godt ændres, mens du skriver.

Kort om journalføring af det informerede samtykke

Ingen behandling må gives, uden at der er indhentet et informeret samtykke fra patienten eller dennes stedfortræder. Det informerede samtykke skal derfor noteres i patientjournalen. Journalføringen består af to dele: Informationen og samtykket. Informationen skal journalføres i nødvendigt omfang. Samtykket skal altid journalføres, medmindre samtykket er stiltiende. I så fald skal samtykket kun journalføres, hvis det er nødvendigt i den konkrete sammenhæng.

Der er ingen formkrav til, hvordan et informeret samtykke skal formuleres i journalen, men oplysningerne og omfanget af dem skal tilpasses den enkelte behandling og omstændighederne.

Husk at

kravet til journalføringen af informationen stiger, jo mere kompleks og indgribende en behandling er, og jo større risiko der er for at udvikle komplikationer og bivirkninger.

hvis du bruger standardfraser til at journalføre det informerede samtykke, så tilpas dem altid til den konkrete behandling.

Du kan læse mere om journalføring af det informerede samtykke i vejledningen.

Undtagelser fra journalføringspligten

To situationer er undtaget fra journalføringspligten:

Hvis du yder førstehjælp, fordi du tilfældigt er til stede.

Hvis du har meldt dig til at behandle patienter ved et arrangement, fx en festival, en spejderlejr, et fodboldstævne eller lignende, og der er tale om at afhjælpe en ukompliceret tilstand, eller du sender patienten videre til andre sundhedspersoner, fx egen læge eller ambulancepersonale.

# data[].attributes.attachment_link.description
Patientjournalen er en af de vigtigste arbejdsredskaber i sygeplejen. Journalen indeholder den sundhedsfaglige dokumentation, og den gør det muligt at følge op og evaluere på pleje og behandling. Korrekt journalføring sikrer kontinuitet i plejen og behandlingen og den nødvendige faglige kommunikation mellem sundhedspersoner om den enkelte patients forløb.

# data[].attributes.body
Støtte til at kunne selv:
Træning
Hjælpemidler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The store will not work correctly in the case when cookies are disabled.

JavaScript seems to be disabled in your browser. For the best experience on our site, be sure to turn on Javascript in your browser.

Har du brug for et fast og sikkert underlag, når du er i bad, så bør du overveje denne elegante løsning.

Underlaget er skridsikkert på begge sider (anti-skrid) og ligger godt fast i bunden af dit badekar eller din brusekabine. Den er samtidig blød og rar at stå på.

Den er designet, så den ligner små strandsten.

Efter brug bør bademåtten hænges op til tørring for at forhindre mugdannelse på bagsiden af måtten.
Fakta:

Mål: 55 x 55 cm

Materiale: PVC

Blød at stå på

Skridsikker underside

Rengøring: Blød børste og sæbe

Daglig vedligeholdelse: Hænges til tørre efter brug.

At gå i bad kan være en usikker affære, når vand og sæbe ligger på gulvet.

Har du desuden udfordringer med balance eller med kræfterne i benene, vil en skridsikker bademåtte være en hensigtsmæssig ting at overveje, så du sikrer dig selv bedst muligt, når du er i bad.

Du kan også overveje at købe støttegreb, så du kan støtte dig selv, når du går op i badekarret eller står i brusenichen, eller en af vores mange, smarte badeskamler og bruseklapsæder.

Mulighederne er mange - vi vil gerne hjælpe dig med at finde ting, så du kan gå glad og sikkert i bad!

Læs også en artikel her om at gå sikkert i bad.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skridsikker bademåtte til badet - elegant design

# data[].attributes.attachment_link.description
Har du brug for et fast og sikkert underlag, når du er i bad, så bør du overveje denne elegante løsning. Underlaget er skridsikkert på begge sider (anti-skrid) og ligger godt fast i bunden af dit badekar eller din brusekabine. Den er samtidig blød og rar at stå på.

# data[].attributes.body
Bevægeapparat (sygeplejefagligt problemområde)
Mobilitet (FSIII)

Balanceproblemer

Ændringer på grund alder og periode med immobilitet

Nervesystemet

Den normale aldring har indflydelse på både hukommelse, motorik og impulser.

Der bliver produceret mindre dopamin, som er vigtig for de motoriske impulser. Desuden mindskes den beskyttende myelin rundt om neuronerne. Det gør, at impulserne ikke er så præcise ved fx gang, og derfor øges risikoen for at miste balancen.

# data[].attributes.body
Har behov for minimal til nogen hjælp til at udføre egenomsorg, praktiske opgaver og mobilitet. Har ikke behov for hjælp med mentale funktioner. "At have lønnet arbejde" er ikke relevant.

Der er behov for hjælp til igen at kunne deltage i aktiviteter uden for hjemmet.

# data[].attributes.attachment_link.description
OZ Wind Body Dryer er et smart, sensorstyret hjælpemiddel fra Sydkorea, der hjælper med at tørre dig efter badet.
Designmæssigt minder den om en forstørret badevægt, hvor du stiller dig op, og automatisk går der et tørringsprogram i gang via sensors…

# data[].attributes.body
”Kroppens funktioner og anatomi” refererer til de fysiologiske funktioner (inkl. mentale funktioner) og kroppens anatomiske strukturer, som organer og lemmer. Her beskrives henholdsvis tab eller ændringer fra normal kropsfunktion og struktur, der fører til svækkelse eller begrænsninger.

”Aktiviteter” refererer til en persons udførelse af opgaver eller handlinger på individniveau, hvor aktivitetsbegrænsning er de vanskeligheder, personen har i forbindelse med aktiviteten. Aktiviteter kan for eksempel være gangfunktion, madlavning og hygiejne.

”Deltagelse” refererer til involvering i dagliglivet for eksempel arbejde, skole, dagcenter, hvor deltagelsesbegrænsning er de vanskeligheder, der kan være ved involvering i dagliglivet. Deltagelse betragtes af mange, som det optimale mål med al rehabilitering. Hvor man med deltagelse bidrager til fællesskabet og får noget igen fra fællesskabet.

Disse tre komponenter samles under en fælles paraply, som i et dynamisk samspil kan beskrive funktionsevnen og funktionsevnenedsættelsen.

”Omgivelsesfaktorer” er de fysiske, sociale og holdningsmæssige omgivelser, som mennesker bor og lever i. Faktorerne ligger således uden for den enkelte person og kan have både positiv (fremmende) og negativ (hæmmende) indflydelse på funktionsevnen.

De ”personlige faktorer” er ikke klassificeret i ICF, men er medtaget i figuren, fordi de er væsentlige og betydningsfulde bl.a. for personens adfærd og mestringsevne. De personlige faktorer består af træk, egenskaber, kompetencer hos den enkelte borger (hvad man har med sig i rygsækken), som ikke er en del af helbred eller helbredsrelaterede tilstande. Disse faktorer kan også omhandle køn, etnisk baggrund, alder, vaner, livsstil m.m.

# data[].attributes.body
ICF kan anvendes som referenceramme på tværs af faggrupper og sektorer til forskellige formål bl.a. til et standardiseret sprog og kommunikation mellem fag og sektorer, klinisk værktøj til beskrivelse af behov, redskab i forbindelse med mål for behandling, træning og rehabilitering samt referenceramme i forbindelse med dokumentation og forskning.
ICF kan også anvendes som klassifikation, hvor personens funktionsevne kategoriseres og kodes ved at udvælge emner eller kategorier. WHO anbefaler, at der anvendes gradienter, der angiver graden af funktionsevnenedsættelse, og i hvilket omfang omgivelserne er fremmende eller hæmmende faktorer.

# data[].attributes.body
Andre eksempler på hjælpemidler / velfærdsteknologi
Gå på toilet:
Skammel, Toiletstøtter, Toiletter med vaske- og/eller hæve - sænke funktion
Kropspleje:
Dispensere til sæbe / creme og andre hjælpemidler ( v. fx gigt)
Af og påklædning: Skohorn, Strømpepåtager, påklædningspinde, jakkepåtager
Spise og drikke: Spiserobot, sketallerken, nemt bestik, krus, glas, kopper (fx rillekrus eller tudkop)
Varetage egen sundhed: Doseringsæsker, kalender (alm. analog eller digital, tavle, piktogrambaseret, med påmindelsesfunktion, ....)