# data[].attributes.body
Jäätikkö kuluttaa liikkuessaan alleen jäävää maanpintaa ja muodostaa erilaisia eroosion synnyttämiä pinnanmuotoja.

# data[].attributes.body
📌 Skandien vuoriston länsipuolella Atlantin rannikolla
❓ Syviä (yleensä syvempiä, kuin lähellä oleva meri), jäätikköeroosion muodostamia muotoutumia

# data[].attributes.body
📌 Norjan ja Ruotsin vuoristo
❓  Muotoituivat jäätiköitymisen ensimmäisissä vaiheissa. Laakeita, maljamaisia ja jyrkkäreunaisia syvennyksiä vuoren rinteillä.

# data[].attributes.headline
Vuoren juuressa oleva järvi (engl. piedmont lake)

# data[].attributes.subject
Vuoren juuressa oleva järvi (engl. piedmont lake)

# data[].attributes.body
📌 Skandien vuoriston itäpuolella

❓ Vuonojen vastike. Syviä ja pitkiä järviä.

# data[].attributes.body
Jäätikkö kuljettaa mukanaan eri aineksia, jotka kasaantuvat yleensä kohdatessaan maastosta "esteen" ja muodostavat erilaisia pinnanmuotoja.

# data[].attributes.headline
Jäätikön mukana kulkeutunut moreeni (engl. glacially drifted till)

# data[].attributes.subject
Jäätikön mukana kulkeutunut moreeni (engl. glacially drifted till)

# data[].attributes.body
📌 Koko Fennoskandia
❓ Yleisin maalaji alueella, syvyys vaihtelee muutamista senttimetreistä kymmeniin metreihin. Moreenin seassa olevista isommista kivistä voi päätellä jään vetäytymisen suunnan.

# data[].attributes.body
📌 Suomi, pohjoinen Ruotsi
❓ Jäätikön liikkeeseen nähden poikittaisista moreeniharjanteista ja niiden välisistä painanteista muodostuva maasto.

# data[].attributes.body
📌 Suomi, eteläinen Ruotsi
❓ Jäätikön virtauksen suuntainen selänne, pituus vaihtelee metreistä kilometreihin, esiintyy usein suurina viuhkamaisina parvina.

# data[].attributes.headline
De Geer -moreeni (engl. De Geer moraine)

# data[].attributes.subject
De Geer -moreeni (engl. De Geer moraine)

# data[].attributes.body
📌 Ruotsin länsi- ja koillisrannikoilla, keskeisen Ruotsin alangolla, läntisessä Suomessa Pohjanlahden rannikolla sekä Salpausselkien luona eteläisessä Suomessa
❓ Jäätikön reunan suuntaisia pohjamoreeniselänteitä, syntyneet siellä, missä jäätikkö päättyy veteen. Esiintyvät isoina samansuuntaisina joukkoina. De Geer -moreenin koko määrittyy sen mukaan, kuinka kauan vetäytyvä jäätikkö oli paikallaan.

# data[].attributes.body
Tekstilähteet
- Stroeven, A. P., Hättestrand, C., Kleman, J., Heyman, J., Fabel, D., Fredin, O., ... & Jansson, K. N. (2016). Deglaciation of fennoscandia. Quaternary Science Reviews, 147, 91-121.
- Glacially sculptured landforms (moodle)
- Johdatus systemaattiseen luonnonmaantieteeseen 2022: Geomorfologian harjoitukset. [PowerPoint-esitys]. Moodlen arkisto.

Kuvalähteet
Onsilo: https://fi.wikipedia.org/wiki/Onsilo
Vuono: https://en.wikipedia.org/wiki/Fjord
Harju, rogen-moreeni, de geer -moreeni, drumliini, reunamuodostuma, glasifluviaalinen delta, sandur: Johdatus systemaattiseen luonnonmaantieteeseen 2022: Geomorfologian harjoitukset. [PowerPoint-esitys].
Peruskallio: https://en.wikipedia.org/wiki/Glacial_striation

# data[].attributes.body
Glasifluviaaliset pinnanmuodot ovat syntyneet jääkauden loppuvaiheessa jäätikön sulamisesta aiheutuneiden jäätikköjokien kulutuksen tai kasautumisen takia.

# data[].attributes.body
Vakoumat (engl. flutings, lineation)

Kumpumoreeni (engl. hummocky moraine)
Suppakuoppa (engl. kettle hole)
Reunamoreeni (engl. terminal/end moraine)

# data[].attributes.headline
Jääkauden eri vaiheiden vaikutus pinnanmuotojen syntyyn

# data[].attributes.subject
Jääkauden eri vaiheiden vaikutus pinnanmuotojen syntyyn

# data[].attributes.body
📌 Kaikkialla
❓ Jokainen jääkausi on vaikuttanut Fennoskandian peruskallion muotoutumiseen. Jäätikön kasvamisen ja vetäytymisen aiheuttama eroosio on poistanut sen päällä olevan materiaalin ja jättänyt peruskallioon jään liikkeen suuntaisia raitoja.

# data[].attributes.body
📌Eteläisen ja keskeisen Ruotsin alangot, Suomi
❗ Kapea, pitkänomainen pääasiassa lajittuneesta hiekasta ja sorasta koostuva harjanne.
❓ Harju on suuntautunut jäätikön liikesuuntaisesti ja se on jäätikköjoen kerrostama.

# data[].attributes.body
📌esim. Inari
❓ Esiintyvät usein harjujen yhteydessä. Jäätikön sulamisvedet liikuttivat suuria määriä pienikokoista sedimenttiä, jotka muodostivat glasifluviaalisia deltoja. Deltan proksilmaalireuna (jääkontakti) usein suppakuoppien kuvioima, distaalireuna (ulkoreuna) tasainen ja päättyy jyrkästi. Delta muodostui kun jäätikköjoki päättyi vesistöön.

# data[].attributes.body
📌 Ruotsin vuoristo, Suomi
❓ "Kuivanmaan delta", muodostunut jäätikön reunaan. Distaalireuna (ulkoreuna) ei yhtä jyrkkä kuin deltalla. Jäätikköjoki kuljettaa sedimenttejä ja ne kasaantuvat hiljalleen joen päättyessä.

# data[].attributes.body
Vakouma (engl. flutings, lineation)
Silokallio (engl. roches moutonnee)
U-laakso (engl. U-valley)

# data[].attributes.body
Kame-maasto (engl. kame topography)
Lieveuomat (engl. lateral drainage channels)
Ylitysuomat (engl. overflow drainage channels)
Hiidenkirnu (engl. giant's kettle)

# data[].attributes.headline
Reunamuodostumat (engl. ice marginal formations)

# data[].attributes.subject
Reunamuodostumat (engl. ice marginal formations)

# data[].attributes.body
📌 esim. Salpaussselät
❓ Isoja ja pitkiä komplekseja, jotka ovat syntyneet deglasiaation pitkäaikaisen pysähtymisen seurauksena.