# data[].attributes.body
https://www.folkeskolen.dk/adhd-inklusion-musik/hjerneforsker-musik-er-den-faglige-udviklings-fundament/685664

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En workshop om musikfagets mulige samspil med skolens andre fag var en del af programmet på den musikfaglige konference i Hørsholm i går. En af workshoppens paneldeltagere var hjerneforsker Kjeld Fredens, der især har beskæftiget sig med indlæring set fra et lægeligt synspunkt. Han talte i dagens anledning blandt andet om nytteværdien af musikfaget som mere og andet end blot et 'pausefag'.

Der skal laves hjernestrækkere De fleste har for vane at omtale venstre hjernehalvdel som den logiske, mens den højre står for det kreative. Ifølge hjernevismanden er det en overdramatisering, for den største forskel er blot, at den højre hjernehalvdel er hurtig, mens den venstre hjernehalvdel er langsom, sådan groft sagt. Når vi er i gang med at lære noget nyt, begynder den højre hjernehalvdel altså straks at arbejde, hvorefter den venstre halvdel træder til for at håndtere og bearbejde det stigende antal informationer.

"Musik er idræt for hjernen. Grundlaget for al faglig udvikling er to fag, og det er musik og idræt. Det kan dokumenteres, så det brager. Musikudviklingen begynder i højre hjernehalvdel, men i takt med større kompleksitet breder det sig til resten. I det øjeblik, man aktiverer hjernen med musik, så laver man fitness med hjernen. Det varmer hjernecellerne op, så når vi går i gang med andre fag, så er de allerede varmet op", sagde hjerneforsker Kjeld Fredsen.

Musik er en gave til inklusionen Musikfaget kan ifølge forskeren ikke alene fungere som et opvarmningsband til de boglige fag, der traditionelt opfattes som mere komplekse. Begreber som rytme og puls henvender sig direkte til elevernes opfattelse af tid, og det er ifølge Kjeld Fredens vigtigt at holde fast i det potentiale, det kan udløse - også i forhold til den inklusionsudfordring, som alle lærere står med.

"Det er helt entydigt, at musikken har tidens dimension i sig, og tid har en afgørende betydning for at få udviklet vores arbejdshukommelse. Arbejdshukommelsen styrkes altså ved at beskæftige sig med musik, og den er nøglen til at tilegne sig al viden, også de sociale færdigheder", sagde Kjeld Fredens.

"Hvis vi giver ADHD-børn musikundervisning i en måned, så begynder de at følge med i timen. Jeg plejer at sige, at man skal sætte nogle flere penge i musikken, for den har nøglen til inklusionen. Hvis vi ser på, hvad musik kan træne af empati, så ved vi, at gevinsten er øget social kompetence, mere selvtillid og mindre aggressivitet", tilføjede han.
Kulturministeren vil have børnenes musiske talenter i spil

# data[].attributes.attachment_link.title
Hjerneforsker: Musik er den faglige udviklings fundament

# data[].attributes.attachment_link.description
Musik er hjernegymnastik og kan både hjælpe på indlæring og inklusion. Sådan lød budskabet fra hjerneforsker Kjeld Fredens på Kulturministeriets musikfaglige konference i går.

# data[].attributes.body
Der stikker ofte noget nedunder ensomhed

Over 200.000-600.000 danskere er ensomme

Cirka 2.200 dør pgr. Ensomhed.

Ensomhed koster samfundet 7,4 miliarder om året

Mange søger hjælp men. Kan ikke finde ensomhed

Kæledyr hjælper mod ensomhed.

Ikke alle der er alene føler sig ensomme

Skridt til at komme ud af ensomheden:

1: Se ensomheden i øjnene

2: tal lidt med andre

3: spørger andre

4: find fritidsaktivitet

5: tag kontagt til gamle venner

6: find ud af hvorfor du er ensom

7: tal med folk du stoler på om din ensomhed

# data[].attributes.body
80-90% af unge hjemløshed og omsorgssvigtede lever på den baggrund ofte med en form traume
Mennesker med traume eller traumer lider af disse problemer vedvarende stress, depression, genoplevelsesreaktioner og angst.
Hvad er traumer: psykologisk/mentalt traume er en tilstand, som opstår efter en traumatisk hændelse eller verbale overgreb fra fortiden eller for nyligt.
9 tegn på traumer:

1. Du har mindre tro på, at du kan klare svære og sindsoprivende situationer

2.Du kan have problemer med søvnen og med at fokusere, koncentrere dig og huske ting

3.Om dagen dukker de svære temaer op i snak, samtaler, forestillinger og myldrende tanker. Om natten viser de sig muligvis i mareridt.

4.Du bliver hurtigt oprevet, aggressiv og irriteret. Du kæmper med negative følelser og med at vende negative følelser til positive følelser.

5.Du forsøger at håndtere den svære hændelse ved at undgå følelser, tanker og forestillinger, der minder om den. På kort sigt giver det lindring. På lang sigt vokser den indre uro som en byld af betændelse. Og mere.

6.Når du taler om hændelsen, har du meget svært ved at forklare og huske sammenhængen i, hvad der skete. Det skyldes, at hukommelsen har svært ved at lagre hændelsen på en meningsfuld måde. Oplevelsen kan synes uvirkelig for dig, som om den ikke rigtig er sket eller er sket for en anden.

7.Hvis du f.eks. har været udsat for vold fra en en fremmed eller nærtstående, kan du overføre erfaringen til andre relationer og forvente, at andre også vil være voldelige og grænseoverskridende.

8.Hvis du er blevet nedgjort, udsat for vold og truet i din barndom, kan du i voksenlivet blive tiltrukket af en partner, som behandler dig på samme måde. Eller du kan indtage rollen som den, der krænker en anden.

Har du som barn oplevet seksuelle overgreb, kan du selv begynde at tale og handle grænseløst i forhold til din egen og/eller andres seksualitet. Har din familie oplevet et stort materielt tab, kan du løbe økonomiske risici etc.

9.Det er normalt at reagere voldsomt eller stivne og være handlingslammet, hvis du oplever noget forfærdeligt. Alligevel bebrejder du måske dig selv? Du føler, at det var din egen skyld og kritiserer dig selv fx: hvis bare jeg havde gjort xxx, så var xxxx ikke sket. Du føler dig forkert og skammer dig over hændelsen.

# data[].attributes.body
Spørgsmål til mette

Har du nogensinde haft en elev der har haft en form for autisem?

Er der nogen der har haft problemer med fællesskabet begrund af det?

Er der nogen der har fået det bedre?

Hvad her du gjort har fået det bedre?

Ved du hvad der har gjort det svært for dem?

Hvad tror du har hjulpet dem?

Hvilke udfordringer er der ofte?

Hvad har det gjort for deres skolegang?

Er det svære at få relationer eller være social når man har autisme?

Spørgsmål til elever

Kender du eller har du selv en form for autisme?

Hvad tror du autisme er?

Hvad tror du autisme kan gøre for dit fællesskab?

Hvad tror du autisme kan gøre for din skolegang?

Har du en ide til hvordan man kan hjælpe dem der har autisme?

Er autisme synligt?

Kan det være synligt?

# data[].attributes.body
80-85% af de unge har venner, som de er glade for, men derfor kan det godt være svært og krævende for dem.

Klubber som holdsport eller bare klubber hvor man er social i fællesskabet, hjælper med at forhindre ensomhed.

Jovist er forældre, lærere og pædagoger vigtige, men for de unge er det vigtigste sociale areaner, for unge har lettere med at spejle sig i andre unge, som går i gennem det samme som dem. Og de kan også udvikle sig sammen.

Caroline på 18 siger "Jo mere tryg du er i en vennegruppe, des mere bliver du motiveret til skole, nye ting og socialisere, fordi man ved man er ikke alene".

Et fællesskab kan få dig til at glemme dine ulemper og problemer, og fokusere på det mere positive.

Klasse, køn, etnicitet og religion spiller en stor rolle i fællesskabet.

DE 6 SVÆRE POSITIONER.
Det at være med i et fællesskab er ikke altid ukompliceret. nogle gange havner man i svære positioner, så som;
-Dørvagt (Det er en der bestemmer og trækker valg, men det er ikke altid at alle er enige med dig, og du kunne gøre nogen ked af det)
-Den usynlige (Oplever ikke at blive set, eller at man ikke ved hvor man skal gøre af sig selv)
-Den dyrekøbte (man befinder sig i centrum af fællesskabet, men får at have den gode status, skal man gøre grænseoverskridende ting, eller noget der kan få andre til at grine, hvilket kan føre til at du skader dig selv eller andre)
-Den utrygge (her kæmper man for at bane sig en vej ind i fællesskabet og er bange for at blive ekskluderet fra fællesskabet)
-Den uforløste (Den uforløste er også placeret ret centralt. men oplever ikke at kunne udvikle sig selv og forløse sig selv igennem fællesskabet)
-Den for synlige (Den sværeste position. Den for synlige, der er i den grad befinder sig i periferien af fællesskabet, stikker ud, måske begrund af tøjstil, seksuel adfærd, hud eller hårfarve. Kan også være genstand for mobning).

Hver femte mellem 16-24år føler sig ensom, men selvfølgelig kan det også være ugen over eller under 16-14. Og 600.000 voksne føler sig ensomme, derfor har Danmark fået et nationalt partnerskab mod ensomheden.

# data[].attributes.body
Hvorfor skal traumer stoppes:
det skal håndteres fordi det påvirker mennesker liv på gennemgribende vis på mange forskellige måder. Det kan vise sig ved undgåelse, genoplevelsesreaktioner, vedvarende stress og psykisk sårbarhed som fx depression og angst. Påvirkninger kan også vise sig ved tab af tro og håb på en anden fremtid end den, som vedkommende kigger ind i lige nu.

Når vi håndterer traumer i vores opgave, gør vi det for at støtte mennesket eller borgeren i at leve et mere hensigtsmæssigt liv med bedre fremtidsudsigter end dem, de kigger ind i.
Hvordan skal traumer håndteres:
Helt grundlæggende skal vi i vores opgave arbejde med kontinuerligt at forstå det andet menneskes oplevelser og forebygge, at der sker misforståelser.

Vi skal regulere egne følelser, så vi er hensigtsmæssigt til stede relationelt for derved at hjælpe borgeren eller det andet menneske med at styrke sine meningsfulde relationer til andre mennesker. Meningsfulde relationer og trivsel er tæt knyttet sammen for mennesker og forbundet med mulighederne for at heale sine traumer.

Det er også vigtigt, at vi skal være nysgerrige og åbne, og vi skal selvfølgelig agere hensigtsmæssigt i vores faglige praksis.

Nogen centrale aspekter i vores opgave:

Tænk i korte og enkle interventioner

Fokuser på følelser og ikke adfærd

Forhold dig til konkrete og gerne aktuelle begivenheder

Afstem dig selv og din ageren med den, som du sidder overfor

Vær støttende og empatisk

Vær rolig og respektfuld

Tænk i sikkerhed og relation - det menneske, som bærer traumer med sig, oplever sandsynligvis at verden er utryg og usikker.

# data[].attributes.body
https://www.autismeforeningen.dk/news/nyheder-2019/mange-boern-med-autisme-er-ensomme-i-skolen/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ny undersøgelse fra DH viser, at børn og unge med fysiske og kognitive handicap står udenfor fællesskaberne i skolen. Særligt er mange børn med autisme ensomme. Ifølge landsformand Heidi Thamestrup skal lærere og pædagoger have tid til relationsarbejde og til at støtte børnene i at indgå venskaber.

Hvordan kommer man med i en leg? Hvad gør man, hvis man bliver uvenner med en klassekammerat? Og hvor henter man hjælp, når det er for overvældende at være en del af frikvarteret? For børn med autisme er det særligt svært at navigere i de mange sociale arenaer, i skolen. Derfor oplever børnene at stå alene og udenfor fællesskabet.

Det understreger en nye undersøgelse, som Danske Handicaporganisationer (DH) har lavet i anledning af FN's Internationale Handicapdag den 3. december 2019.

Læs artikel om undersøgelsen hos Kristeligt-Dagblad her.

Undersøgelsen viser, at under halvdelen, 42 %, af børn med fysisk eller kognitivt handicap er en del af fællesskaber i skolen, og mange forældre, 46 %, oplever, at deres barn ikke er sammen med venner i fritiden.

Børn med autisme er i særlig høj grad udskilt fra skolens fællesskaber. Under en tredjedel, 31 %, er en del af fællesskabet i skolen - og tæt på halvdelen, 42 %, af forældrene oplever, at deres barn er ensomt. Desuden siger langt over halvdelen, 64 %, at deres barn ikke ser de andre børn i fritiden.

"Et barn er ikke inkluderet bare fordi det opholder sig det samme sted som mange andre børn. Den ensomhed man kan opleve, når man er tæt på mange andre børn uden at være en del af deres gruppe er på mange måder værre end den man kan føle hvis man fx. Er alene hjemme. Børn der ikke oplever sig selv som en del af hverdagsfællesskabet i skolen bliver konstant konfronteret med at de aktivt er valgt fra af de andre - det er en ensomhed der er mere end ensom - den er også ond," siger Heidi Thamestrup.

Langt størstedelen af besvarelserne i undersøgelsen kommer fra forældre til børn med ADHD og autisme, der går i en almindelig folkeskoleklasse. Og ifølge Heidi Thamestrup viser tallene tydeligt, at inklusionen er slået fejl. Politikerne flyttede med inklusionsloven i 2012, over 10.000 børn fra specialskoler til folkeskolen, og formålet var, at børnene skulle få styrket deres faglighed og få stærkere sociale fællesskaber.

"Inklusion som begreb har intet at gøre med den hverdag der udspiller sig i folkeskolen. Det har vi vidst længe og det har undersøgelser vist siden inklusionsloven blev implementeret i 2013. Det er børnenes indre virkelighed vi skal være opmærksomme på, for børnene har altid ret i deres oplevelse af verden. Mange af børnene bliver hele tiden belært om at de er inkluderede, men deres hjerte og hjerne behandler nogle helt andre signaler, fra børnene omkring dem," siger Heidi Thamestrup.

Læs et barn med autismes historie om ensomhed i skolen her.

Børn med autisme har ofte brug for ekstra støtte og vejledning fra de voksne omkring dem, til at navigere i og indgå i venskaber, lege og sociale fællesskaber. Derfor er det vigtigt, at lærere og pædagoger i folkeskolen får meget mere viden om autisme - og har tid til at skabe en relation til barnet med autisme, og hjælpe barnet med at skabe relationer til de andre børn.

"Skolefællesskaber kræver voksnes nærvær. Det er voksne der udstikker normer og regler i kulturen for når de voksne er uopmærksomme, eller ikke har tid, er det de sårbare børn der betaler prisen. Det er rigtigt nok at børn med autisme har brug for at voksne bygger bro til de andre børn. Men det er vigtigt at påpege, at ekstra lærerkræfter vil løfte hele skolens børnegruppe. Det er vigtig læring, for alle børn, at være i stand til at tage ansvar for sine egne handlinger som en del af et inkluderende fællesskab," siger Heidi Thamestrup.

Tal for alle børn med fysiske og kognitive handicap:

42 procent af forældre til børn med handicap mener, at deres barn er en del af det sociale fællesskab i skolen.

46 procent svarer, at deres barn i lav grad eller slet ikke deltager i sociale fællesskaber i fritiden, fx er sammen med venner eller deltager i fødselsdage.

35 procent oplever, at deres barn ofte eller meget ofte er ufrivilligt alene.

Tal for børn med autisme:

31 procent af forældrene til børn med autisme mener, at deres barn er en del af det sociale fællesskab i skolen.

64 procent siger, at deres barn i lav grad eller slet ikke deltager i sociale fællesskaber i fritiden.

42 procent siger, at deres barn ofte eller meget ofte er ufrivilligt alene.

Undersøgelsen:
Spørgeskemaundersøgelsen er gennemført af Danske Handicaporganisationer i anledning af FN's Internationale Handicapdag i dag. I undersøgelsen har 1197 forældre til børn med forskellige handicap deltaget, og knap 1000 personer har i gennemsnit besvaret hvert enkelt spørgsmål.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mange børn med autisme er ensomme i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny undersøgelse fra DH viser, at børn og unge med fysiske og kognitive handicap står udenfor fællesskaberne i skolen. Særligt er mange børn med autisme ensomme. Ifølge landsformand Heidi Thamestrup skal lærere og pædagoger have tid til relationsarbejde og til at støtte børnene i at indgå venskaber.

# data[].attributes.body
Undersøgelsen viser, at under halvdelen, 42 %, af børn med fysisk eller kognitivt handicap er en del af fællesskaber i skolen, og mange forældre, 46 %, oplever, at deres barn ikke er sammen med venner i fritiden. Desuden siger langt over halvdelen, 64 %, at deres barn ikke ser de andre børn i fritiden.

# data[].attributes.body
Politikerne flyttede med inklusionsloven i 2012, over 10.000 børn fra specialskoler til folkeskolen, og formålet var, at børnene skulle få styrket deres faglighed og få stærkere sociale fællesskaber.

# data[].attributes.body
Opgave: Udviklingsplan - skal lægges op på vores fælles Padlet

1. Idébeskrivelse

Beskriv jeres idé kort og præcist. -Et fag hvor man lære om forskelligheder, diagnoser og fællesskab i folkeskolen.

Hvad er navnet på jeres produkt/koncept, og hvad går det ud på?

TOF- trivsel og forskellighed.

Hvad vil I gerne opnå med jeres idé? Hvilken værdi skaber den? Vi vil      gerne opnå at hjælpe dem med diagnoser og andre problemer, og vi vil gerne lære de    yngre at forstå dette problem, og hjælpe dem med disse diagnoser eller problemer.

2. Nyhedsværdi

Beskriv, hvad der gør jeres produkt/koncept nyt og innovativt. Det er vigtigt at
undersøge, om der allerede findes noget, der minder om jeres idé. Hvis der gør, er
det vigtigt, at I er meget tydelige omkring, hvordan jeres idé adskiller sig fra det, der
allerede findes. For at idéen kan kaldes innovativ, kræver det, at den enten er helt ny ,
eller at den er en forbedring af noget, der allerede eksisterer.

3. Målgruppe

Hvilken målgruppe er jeres produkt/koncept rettet imod?

Hvem får gavn af jeres idé? Dem der har diagnoser, eller svært ved at socialisere, psykologer og andre der arbejder med diagnoser

Hvem forestiller I jer, der vil bruge eller være interesserede i idéen? Er det en
specifik aldersgruppe, folk fra et bestemt område, en særlig type forbruger, folk med
en bestemt hobby, en bestemt jobtype eller andet? Begrund, hvorfor det er jeres
målgruppe.=akt lærer, psykologer, folk der arbejder med forskellighed og diagnoser, skoler, kommuner

4. Bæredygtighed

Overvej, om jeres idé er bæredygtig, altså medvirker den til, at den ikke slider
unødigt på naturens ressourcer. Den er RIGTIG bæredygtig, den bruger faktisk ikke noget,

6. Visualisering/Prototype

Lav en visuel fremstilling af jeres idé.? Vi laver et skoleskema og en undervisningsplan

Hvis I har udviklet et fysisk produkt, så fremstil
en prototype, der viser, hvordan produktet kan designes og bruges. Okay.

9. Markedsføring

Hvordan kan produktet/konceptet markedsføres? Man starter med vores skole, og hvis det er genialt, så bygger vi os op til at vi til sidst har hele landet med på det. Og så bliver vi millionærer

Har I et godt reklameslogan, der hurtigt skaber opmærksomhed omkring idéen?

Hvilke argumenter vil I bruge for at, det er fordi der er mange skolebørn der går rundt for sjov og kalder hinanden autister og andre ord fordi de ikke ved hvad det betyder, vi vil gerne lære de børn hvad ordne enlig betyder, for at hjælpe dem der faktisk har en diagnose.

overbevise andre om, at de skal bruge jeres idé?

Hvordan vil I nå ud til jeres målgruppe og informere om jeres idé?

Folk vi tror ville sponsorer os, trygfonden

# data[].attributes.body
https://www.autismeforeningen.dk/media/4647/autismebladet2023nr1_faerdig.pdf

# data[].attributes.body
Hvis man ikke kan lide øjenkontakt,
ikke forstår hvad folk gør og, hvorfor
og svært ved at forstå ansigtsudtryk, fordi hjernen ikke ser det vigtigere end andre indtryk.
Autister elsker at være sammen med andre.
ved autister er deres social udvikling
anderledes.
ved autisme ser de mange andre indtryk.
andre har bedre sociale skills

de udarbejder strategier.