# data[].attributes.body
1) Mindst 3 vigtigste nedslag/undringer/nysgerrighed ved oplæg fra den 26/3 med Tilde og Gry og med Ida den 8/4

2) Hvordan kan I 'koble' (mediere) oplæggene til den viden, som I allerede tilegnet jer gennem LG4-modulet?

3) Har I talt om oplæggene med andre efterfølgende? Hvis ja - om hvad?

4) Kan I bruge denne viden til jeres arbejde med differentieret undervisning? Hvis ja, hvordan?

# data[].attributes.body
1) Det er svært at stille sig undrende overfor noget i forhold til inklusion, det tværprofessionelle samarbejde og resiliens da man ikke selv har stået i de forskellige situationer som lærer endnu. Man har dog begreb om ovenstående i teorien.
- godt med praksisnære eksempler

2)

Læringsfællesskaber i skolen - med Schwartz. Hvor der blev arbejdet med dilemma analysemodellen, i arbejdet med en case om inklusion af en elev i skolen.

Skolens udvikling gennem tiden, hvor er vi nu og hvordan ser vi på udsatte eller elever i læringsvanskeligheder.

De forebyggende, foregribende og indgribende indsatser

Søren Hertz oplæg

LG3, hvor vi også snakkede meget om inklusion vs eksklusion, og hvilke metoder man kunne anvende ved elever der ikke faldt inden for “normalitetsbegrebet”.

resiliens i forhold til børn der kommer fra udsatte hjem, hvor de ikke nødvendigvis har de bedste forudsætninger med i rygsækken, kan kobles sammen med emnerne omkring børn i vanskelige læringsituationer og skole-hjem-samarbejdet.

3) Vi har ikke snakket med andre end hinanden omkring oplægget.

4)
Ja, vi kan godt anvende oplæggende til arbejdet med differentieret undervisning. Vi så allerede i de forskellige cases, at elever i komplicerede læringssituationer har brug for, at undervisningen bliver differentieret, så de kan udnytte deres kompetencer og dermed blive inkluderet på lige fod med resten af klassen. Derudover er det også vigtigt i det differentierede arbejde, at inddrage flere forskellige professioner i arbejdet med elever i skolen.

# data[].attributes.body
1)
- I bogen skriver de at Undervisningsministeriet skriver følgende: læringsfællesskabet er en forudsætning for inklusion.
(men kan det ikke også være via fællesskabet og relationer, differentiering og klasse kultur. Læring har det med at snige sig ind når vi bruge begrebet inklusion, men hvilken form for læring tænkes der?)

- Inklusion er en fælles sag: skolen som institution, personale og andre resource-personer er betinget af hinanden. Der skal tages højde for mange krav og hensyn, og det er en hård/fin balance at skulle mestre.

- Når vi udforsker at eleven ikke er problemet, men viser problemet, men. Hvad gør man så hvis kemien mellem elev og lærer ikke er der og at læreren med alt sin faglige viden forsøger at hjælpe og række ud, men eleven ikke vil samarbejde? Skaber manglende kemi grobund for svære læringssituationer og relationer/inklusion. Hvordan arbejder man sig ud af den manglende kemi, hvis en af parterne ikke ønsker det eller formår det?

- i forhold til ida skytte oplægget, så føler vi det var meget en gengivelse af det tidligere oplæg hun lavede. Men hvis man snakker om det faglige samarbejde med sine kollegaer og dette samarbejde f.eks. ikke fungere så vil det kunne gå ind og påvirke resiliensfaktoren hos eleven.

2)

Undervisningsdifferentiering

Klassekultur

Stilladsering

Dramaturgi

Kollegialt samarbejde

Elevforudsætninger

Rammesætning

Behavioristisk: stimuli - respons

Relationskompetencer: Louise Klinge - afstemmer

LST: læse- og skriveteknologi

og meget mere...

3)
- Nej, det har vi ikke.

4)
- Ja, det kan vi. Vi mener at det kan arbejdes ind i de punkter vi nævner i spørgsmål 2. som er tæt forbundet med et professionelt tværfagligt samarbejde for elever i svære læringssituationer.

5) Hvad kunne vi godt tænke os at arbejde med den sidste undervisning:

- kollegialt samarbejde, hvor vi går i dybden. Evt. se en video eller case, som man kan snakke ind i og måske se eller ikke se teorien blive brugt.

- Hvordan kan man arbejde med konflikthåndtering, så man ikke ødelægger det samarbejde og den relation man allerede har opbygget.
(både konflikt med forældre og elever)

- Se nogle praksis eksempler, på hvordan andre arbejder med teorien.

# data[].attributes.body
1) (Gry og Tilde)

-  Hvis man er uenig med en kollega, så aldrig være "I know it all". Søg dialog og dyrk forskellighederne.

- De fik det til at lyde som om, at vi som lærer ikke skulle tænke selv, men hele tiden søge hjælp ved kompliceret læresituationer.

Det er igennem forskellighederen vi finder årsagen til problememt.

(Ida Skytte)

Resiliens rammen som er gjort mere anvendelig også for børnene. Den kan dermed hænges op i en klasselokale, så de selv kan være med til at se punkterne og hvad der kan være med til at gøre tingene “bedre”.

Eleverne kan blive udstillet, hvis man ikke har en god relation i klassen.

2)

Tilde og gry:

Ud fra Tilde og Grys oplæg kan vi se en kobling mellem det kollegiale samarbejde samt forældresamarbejde. Derudover snakkede de også om inklusion i klassen og var inde på  normalitetsbegrebet.

Ida Skytte: I det hun snakker om resiliens rammen og at hænge den op i klassen, så kunne det have noget med elevens adfærd at gøre, og hvordan vi som lærer kunne få en indsigt i hjemmet om, hvordan det går derhjemme. På den måde vil man måske kunne undgå at udstille den enkelte elev i klassen, fordi man er klar over, hvad der foregår i hjemmet. Deltagelsesmulighederne i klassen kan dermed øges. I det du skaber forståelse mellem eleverne og læreren kan man bedre inkludere eleverne i fællesskabet.

3)

Ja, vi har snakket i vores studiegruppe efter oplæggene. Endvidere har nogle snakket med socialrådgivere og andre lærer. Vi har snakket om teorien også er gældende i praksis.

4)

Ja, det kan vi godt. Resiliens rammen kan være en støtte til lærerne til at finde årsag til elevers adfærd i en kompliceres læringssituation. Gennem kollegialt og forældresamarbejde kan man skabe bedre forståelse omkring elevernes problemer og kan der igennem differentiere sin undervisning, så det passer til den enkelte elev.

# data[].attributes.body
1) (Gry og Thilde)
- De mange eksempler (cases med samarbejde-organiseringer) gjorde det praksisnært og relaterbart at forholde sig til.
- Det satte tanker igang hos os omkring, hvordan samarbejde kan foregå så det er mest hensigtsmæssigt og hvordan det nok ikke bør foregå.
- Vi blev gjort opmærksomme på, hvordan forskningen af praktisk karakter foregår og det var interesant at høre om deres arbejde på skolerne

2)
- Deres oplæg bekræfter meget af den teori vi har haft om.
- Eksempelvis blev vi gjort opmærksomme på, hvordan man kan undervisningsdifferentierer, ikke så meget på det faglige område men mere på klassens rum/kultur (eksempelvis hvordan man rummer Morten i Gry's case).
- Kollegialt- og forældresamarbejde (kommunikation og "karakterisiska/opmærksomhedspunkter" som Thilde var inde på).

3)
Vi har i gruppen snakket om, at det var fint at lytte på forskere som Thilde og Gry holde oplæg. Vi er enige om, at Thildes oplæg gik lidt hurtigt, og det derfor var svært at få fat i de vigtigste pointer.

4)
Det mener vi, og vi har snakket om det og uddybet det i punkt 2)

# data[].attributes.body
Opgave 1:
- Teorien virker meget ønsketækning, men vi tænker at det i praksis kan være svært at udføre. (Gry og Thilde)

- Godt med eksempler fra praksis (Gry og Thilde)

- Ida skyttes opdaterede Resiliensramme er nyttigt, fordi både børn og voksne kan forstå den.

- Rart med forskning der kiggede på den positive side af udviklingen og ikke den negative (Ida )

Opgave 2:
- Vi kan koble Gry og Thildes teori på teorien fra undervisningen i LG4 om det kollegiale samarbejde.

- Med Ida Skyttes oplæg, kan vi koble på den positive forståelse af børn i forskellige og vanskelige læringssituationer, men samtidig stadig kan være en positiv indflydelse for klassen.

- Den 12 feb. havde vi noget om social arv,  risikofaktorer og beskyttelsefaktorer. Og især det her med social arv, går i hånd med Ida Skytte teori, om at man sagtens kan bryde ud af den sociale arv. Social arv og udannelse har meget lidt med hinanden at gøre i forhold til de psykosociale problemer.

Opgave 3:
Vi har ikke talt om oplæggene med nogle, men vi har diskuteret det lidt i gruppen.

Opgave 4:
Ja. I forhold til Gry og Thilde, er det vigtigt at med det kollegiale samarbejde, fordi de forskellige fagpersoner, kan indbyde med noget forskelligt, og dermed kan undervisningen differensieres ud fra personerne viden.
I forhold til Ida, er det især denne resiliensramme, der kan være et godt startpunkt, for at finde ud af hvordan man kan håndtere en elev i en speciel lærringssituation. Det er et værktøj vi kan bruge. Den er god fordi den giver forskellige synspunkter, og på den måde kan vi lave en differentieret undervisning, fordi eleverne har forskellige faktorer der spiller ind.

# data[].attributes.body
1)

Gry og Tilde:
- Mange cases - fortalte deres viden ud fra cases, hvilket gjorde det nemmer at forstå

- Godt med 2 forskellige personer på samme tid, det giver et mere neutraliseret billede på det de fortæller om, især når de svarer på spørgsmål.

Ida:
- Godt at se det nye grafiske design for resiliens rammen.

2)
- Det professionelle samarbejde, som vi har snakket meget om gennem LG4, kom Tilde og Gry også meget godt ind på i deres oplæg og gav os muligvis en anden eller bedre forståelse af, hvordan man kan forstå/takle det, og hvor vigtigt et godt samarbejde mellem professionerne er. Hvor meget et godt samarbejde mellem lærer og pædagog, kan være med til at aflaste læreren, samtidig med at alle elever føler de bliver set og hørt.

3)
- Nej kun indbyrdes i gruppen.

4)
- Hvis man kan se at der er noget der går skævt i klassen, så få gang i et tværprofessionelt arbejde, med pædagog, AKT-vejleder og få hjælp til hvordan tingene kan gøres anderledes.

- Få en anden til at observere der hvor tingene plejer at gå skævt, og få en andens vurdering af situationen.

# data[].attributes.body
1)
- Gry og Thilde oplæg: Idéen er som sådan fornuftig, men spørgsmålet er om det er muligt at efterleve i skolen. Skal man skabe et mere realistisk billede af livet som lærer?

- Gry og Thilde: Udelukkelse af eksklusion som begreb.

- Ida Skyttes pointe: Den udvidet resiliensramme kan ændre elevers negative narrativer til et fokus på de positive

2)
- Gry og Thildes oplæg var egentligt koblet meget op på meget af den teori vi allerede har lært, dog med et tunnelsyn. Man manglende det som gjorde det helt konkret.

- Det er nemmere at snakke inklusion og eksklusion når man har resiliens begrebet at koble det op det. Det er et godt redskab.

3)
- ja: Frustration over det tunnelsyn vi synes forekommer i oplægget ved Gry og Thilde.

4)
- Begrebet differentieret undervisning er meget fluffy. Thilde og Grys forståelse af dette ville vi sortere i. Man er mere reflekteret over de valg man tager og har eleven med i processen.

# data[].attributes.body
Beskrive:
1) Mindst 3 vigtigste nedslag/undringer/nysgerrighed ved oplæg fra den 26/3 med Tilde og Gry og med Ida den 8/4

2) Hvordan kan I 'koble' (mediere) oplæggene til den viden, som I allerede tilegnet jer gennem LG4-modulet?

3) Har I talt om oplæggene med andre efterfølgende? Hvis ja - om hvad?

4) Kan I bruge denne viden til jeres arbejde med differentieret undervisning? Hvis ja, hvordan?