# data[].attributes.body
Je to barokní komplex postavený v 1. polovině 18. století. Byl to původně jezuitský kláštěr, a je s ním spojen kostel sv. Františka Xaverského, který byl vystavěn podle návrhu Kiliána Ignáce Diezenhofera. Klášter postavili pražští jezuité z novoměstské koleje, a to v letech 1717 až 1727. Kostel byl potom postaven v letech 1732 až 1735. Zajímavý může být tím, že už od konce 19. století fungoval jako psychiatrická léčebna, od roku 1942 pro děti.

Kryštof Foltyn

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.headline
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.subject
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Je to původně středověký hrad přestavěný na zámek, nachází se nad uhelným lomem  jihozápadně od Litvínova. Byl postaven v letech 1355 až 1365, a přestavěn v letech 1546 až 1696. Stavitelem původního hradu byl Nevlas ze Rvenic. Barokně ho nechal upravit Vilém mladší Popel z Lobkovic v roce 1627, pak ale podlehl požáru, a byl znovu, čistě barokně, postaven roku 1696, aby v roce 1713 vyhořel znovu, a byl znovu opraven. Možná že jeho osud byl určen rodem Popelů z Lobkovic, jeho majitelů v dobách požárů. Patří mezi 7 nejohroženějších památek v Evropě, proto bývá často zobrazován na pozadí uhelného lomu. Zajímavostí může být například že na zámku se hrálo divadlo a také se tam konaly koncerty, které navštěvoval např. Johann Wolfgang Goethe. Beethoven tam poprvé představil svou Symfonii č. 3, Eroicu.

Kryštof Foltyn

# data[].attributes.body
Nejstarší zmínka o budově v těchto místech pochází z roku 1187, kdy zdejší krajina patříla řádu johanitů. Panství prošlo několika zásadními přestavbami, dnešní podobu Manětín získal poté, co shořel při požáru v roce 1712. Marie Gabriela a Václav Jozef Lažanští z Bukové iniciovali proměnu panství na zámek, který se stal centrem barokní kultury. Autorem projektu byl Tomáš Haffenecker, stavbu řídil Jan Jiří Hess z Tyrol. Stavba nebyla ale nikdy dokončena podle původních plánů, hlavně kvůli finanční náročnosti.
V zámku je velké množství barokních fresek a maleb od mnoha autorů, například od Filipa Bornschlegela z Würzburgu (nástropní freska průčelí zámku), Václava Dvořáka (v Čechách jedinečný soubor 13 portrétů úředníků a služebnictva) nebo Filipa Kristiána Bentuma (malované reprezentační rodinné portréty).
V zámku se nachází také velmi hodnotná knihovna s na tehdejší dobu velmi rozsáhlým knižním fondem – více než pět tisíc svazků z 18.-20. století z mnoha různých oborů – od zemědělství přes botaniku a matematiku až po historii nebo filozofii.
Zámek je od roku 1964 chráněn jako kulturní památka, od roku 2001 je na seznamu národních kulturních památek. V téže roce také přešel do vlastnictví státu a je od té doby přístupný veřejnosti.
Autor: Matěj Volf

# data[].attributes.body
klášter v Broumově
Byl založen ve 14. století. Budovi byly v 18. století přestavěny do barokního slohu Kryštofem Dientzenhoferem a jeho synem Kiliánem Ignácem. Od roku 1995 je zapsán v seznamu národních kulturních památek ČR.

# data[].attributes.location_name
Katedrála Nanebevzetí Panny Marie, U Zastávky, Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.headline
Katedrála Nanebevzetí Panny Marie, U Zastávky, Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.subject
Katedrála Nanebevzetí Panny Marie, U Zastávky, Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.body
Klášter Sedlec byl nejstarším  cisterciáckým opatstvím v českém království. V polovině 13. stol. zde vznikl dvojlodní kostel pro laické návštěvníky. Na přelomu 13. a 14. stol. byl opatem Heidenreichem postaven pětilodní konventní kostel Panny Marie podle půdorysu kříže, architektonicky navazoval na severofrancouzské katedrály. Po vypálení budovy husity byly kvůli nedostatku financí obnoveny jen nejdůležitější části stavby. Až ke konci 17. stol. byla dokončena velkolepá přestavba v duchu barokní gotiky. Kostelní klenba byla dokončena roku 1705. Přestavbu započal Pavel Ignác Bayer a dokončil známý Jan Blažej Santini-Aichel. Interiér tvořily dřevěné oltáře ve stylu barokní gotiky, kterým je Santini proslulý. Na počátku 18. stol. byla nahrazena i většina konventních budov novostavbami v barokním slohu. Za zmíňku stojí i rozlehlý refektář, jehož ochozy vyzdobil freskami malíř Juda Tadeáš Supper. Po zrušení kláštera císařským dekretem z roku 1783 se v areálu usídlila firma na tabák. Dnes zde sídlí firma Philip Morris, výrobce cigaret. Svůj vrchol měl klášter mezi lety 1282 a 1304 díky opatovi Heidenreichovi, který byl mimořádný podnikatel a diplomat a který dělal poradce Králi Václavu II. a díky ziskům z těžby v Kutné Hoře poblíž. V roce 1304 obléhal klášter Albrecht Habsburský a mniši jim klášter nechali napospas.

autor: Tomáš Nosek

# data[].attributes.body
Barokní klášter Plasy
Původní klášter byl založen roku 1144, v průběhu století byl dostavován do nynější barokní podoby. Původní klášter nechal vystavět kníže Vladislav II. V období husitských válek roku 1421 byl klášter vypálen. Po třicetileté válce nastala obnova,  na níž se podílel mimo jiné architekt Jean Baptist Matheyem, a která trvala až do roku 1785, kdy byl klášter zrušen.  Fresky a obrazy vytvářelo mnoho významných umělců jako např. Santini, Jakub Antonín Pink, František Antonín Müller nebo Josef Kramolín. Klášter je založen v nivě řeky Střely. Kvůli bažinaté půdě jsou základy vystavěny na dubových kůlech.

A. Dušková

# data[].attributes.location_name
Kostel svatého Tomáše, Moravské náměstí, Brno-střed, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel svatého Tomáše, Moravské náměstí, Brno-střed, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel svatého Tomáše, Moravské náměstí, Brno-střed, Česko

# data[].attributes.body
Tento kostel, dříve zvaný kostel Zvěstování Panny Marie a svatého Tomáše apoštola, je barokní farní kostel, původně gotický klášter Augustiniánů. Kostel byl postaven již ve 14. století na pokyn Jana Jindřicha.
V průběhu let byl několikrát přestavován. Jeho finální verze, kterou dnes můžeme vidět v brněnské městské části Brno-střed, je ze 17. století.
Po dostavění byl kostel během husitských válek poškozen a až do švédského obléhání v 17. století se nepovedlo jej kompletně opravit.

# data[].attributes.location_name
Zámek Slavkov u Brna, Palackého náměstí, Slavkov u Brna, Česko

# data[].attributes.body
Původní hradiště bylo sídlem řádu německých rytířů již ve 13. století. Později byl hrad přestavěn na renesanční zámek se 4 křídly a hranolovitou věží. Podnět k barokní přestavbě renesančního sídla ve dal koncem 17. století Dominik Ondřej z Kounic. Návrh stavby ve stylu tzv. podunajského baroka provedl architekt Martinelli. Zahrnul do něj kromě zámku i úpravu a přestavbu větší části města s novým farním kostelem. Ondřej z Kounic však zemřel dříve, než byl zámek dostavěn. Hotový byl až za panování Václava Antonína z Kounic a Rietbergu.  Zámek má půdorys tvaru písmene U. Na místě brány, která vedla do dvora, stojí dnes půlkruhové konírny. Interiér zámku je bohatě zdoben freskami od Santina Bussiho nebo Andrey Lanzaniho. V zámku se nacházela Kounicovská galerie, ve které bylo mnoho obrazů od známých autorů, sbírka byla ale postupně ztenčována a dnes je pouze zlomková. Déle se zde nachází Sál předků s freskou bohů Olympu. Součástí areálu je také kaple sv. Kříže. U zámku byl velký barokní park se soustavou vodních děl, sochami a altány. Poté byl předělán na anglický park a znovu na barokní park s geometrickou konstrukcí, ve které je zachován dodnes.

autor: Nývlt

# data[].attributes.body
Tento poutní kostel byl stavěn v období 1718 - 1750 architektem Janem Blažejem Santini-Aichelem. Nejprve byla vybudována kaple sv. Anny. Roku 1733 sem byla přenesena socha Panny Marie z poutního kostela, který byl v tomto roce zbořen, aby udělal místo barokní novostavbě chrámu. Ten se stavěl od roku 1728, avšak jiným architektem - Františkem Antonínem Ritzem.
Kostel byl poté nákladně zdoben za účasti předních umělců, například freskaře Jana Jiřího Etgense, sochařů Antonína a Ondřeje Schweigla. Kompletně dokončen a slavnostně vysvěcen byl 21. dubna 1771 prvním brněnským biskupem Matyášem Františkem Chorinským z Ledské.
autorka: Barbora Soukupová
B

# data[].attributes.location_name
Zámek Slavkov u Brna, Palackého náměstí, Slavkov u Brna, Česko

# data[].attributes.headline
Zámek Slavkov u Brna, Palackého náměstí, Slavkov u Brna, Česko

# data[].attributes.subject
Zámek Slavkov u Brna, Palackého náměstí, Slavkov u Brna, Česko

# data[].attributes.body
Jedná se o jeden z nejmohutnějším barokních zámků na Moravě a dominantu Slavkova. V 16. století byl na základech vybudován renesanční zámek. Koncem 17. století dal Dominik Ondřej Kounic italskému architektu Domenicu Martinellu na starosti barokní přestavbu. Fresky namaloval Andrea Lanzani, štukatérem byl Santino Bussi a sochy vytvořil Giovanni Giuliani. Dostavba byla svěřena Ignáci Valmagginimu. Pozoruhodný je zejména tzv. Sál předků, vyzdobený monumentální nástropní freskou představující bohy na Olympu. Nedílnou součástí je i zámecký park.
autorka: Barbora Soukupová

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.headline
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.subject
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Jedná se o hrad přestavěný na zámek, který se nachází přímo nad lomem ČSA. Je kulturní památkou.
Původní hrad Eisenberk nechal postavit mezi lety 1355 a 1365 Nevlas ze Rvenic. Hrad vystřídal hned několik majitelů. V roce 1627 nechal Vilém mladší Popel z Lobkovic barokně upravit. Po požáru nechal jeho vnuk Ferdinand Vilém z Lobkovic roku 1696 vybudovat v barokním stylu. Došlo ale k dalšímu požáru a dalším opravám. Jezeřské panství bylo bohaté a rozsáhlé. Do roku 1848 k němu patřila městečka Ervěnice, Strupčice a 21 vsí. Vedle zemědělství a lesnictví mělo velký význam již v 18. století průmyslové podnikání: pivovar, vápenky, cihelny a již tehdy těžba hnědého uhlí. Od roku 1802 bylo v provozu zámecké divadlo, vznikla zámecká myslivecká kapela. Významnými návštěvníky byli například Johann Wolfgang von Goethe a Ludwig van Beethoven.  Na zámku jsou rozhodně zajímavé a stojí za zmínku sochy u portálu, které zřejmě stvořil Jan Adam Dietz.
Tento zámek byl také jako první v ČR zapsán zapsán na seznam nejohroženějších památek Evropy.
autorka: Barbora Soukupová

# data[].attributes.location_name
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.headline
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.subject
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.body
Jedná se o poutní barokní kostel, který byl v roce 20018 prohlášen národní kulturní památkou. V letech 1629–1633 nechal na tomto místě olomoucký měšťan Jan Andrýsek postavit kapli. Brzy byla kaple nahrazena novým kostelem, který byl vybudován v letech 1669–1679. Za autora projektu je obvykle pokládán Giovanni Pietro Tencalla. Nový kostel vysvětil 1. října 1679 olomoucký biskup Karel II. z Lichtenštejna-Kastelkornu. Tento kostel se stal důležitým poutním místem. Už v roce 1700 se počet poutníků pohyboval mezi 120 - 130 tisíci. Dne 21. května 1995 navštívil Svatý Kopeček papež Jan Pavel II. jehož dekretem byl zdejšímu kostelu také 11. dubna 1995 udělen čestný titul „bazilika minor“.
autorka: Barbora Soukupová

# data[].attributes.location_name
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.headline
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.subject
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.body
byl založen ve 14. století. Jeho význam vzrostl v husitském období, jelikož roku 1420 byl Břevnov vypálen husity a opati se přestěhovali sem. V letech 1663–1669 se začal klášter barokně přestavovat  pod vedením Martina Allia z Löwenthalu. Chrám byl dokončen za opata Zinkeho, který poslední práce svěřil roku 1727–1733 Kryštofu Dientzenhoferovi a jeho synu Kiliánu Ignáci. V této době dosáhl také řád benediktínů výhodné hospodářské postavení, takže si mohli dovolit postavit další klášterní objekty. Na vnitřní výzdobě se podílelo hned několik umělců, např. štukatér Bernard Spinetti, freskař Jan Karel Kovář či malíř Felix Antonín Scheffler. Obraza namaloval Petr Brandl a Václav Vavřinec Reiner. Zahrada byla založena okolo roku 1676, má charakter anglického parku. Po druhé světové válce byla německá komunita z Broumova odsunuta. V roce 1950 byl klášter upraven na internační tábor pro řeholníky, následně sem byly sestěhovány řeholnice různých řádů. Internované sestry zde žily za nelidských podmínek a byly nuceny pracovat v továrnách a v zemědělství v Broumově a okolí. Od roku 1995 je zapsán v seznamu národních kulturních památek ČR.
autorka: Barbora Soukupová

# data[].attributes.location_name
Kostel svatého Petra a Pavla, Slapy, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel svatého Petra a Pavla, Slapy, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel svatého Petra a Pavla, Slapy, Česko

# data[].attributes.body
Kostel je chráněnou kulturní památkou ČR.  Jeho stavba začala zřejmě mezi roky 1644 a 1693, avšak rok stavby není přesně znám.  Jeho architektem byl zřejmě Jan Blažej Santini Aichl kvůli jeho charakteristickým motivům. Hlavní loď je zaklenuta kupolí s lucernou.Architekt zvolil pro vnější stavbu odlišné uspořádání oken – větší rozestupy u lodi a menší u věže. Stavba tímto dostala na dynamice.
autorka: Barbora Soukupová

# data[].attributes.body
Hospitál Kuks je bývalý zaopatřovací ústav pro vojenské veterány. Vznikl na žádost hraběte Františka Antonína Šporka. Hospitál vznikal podle plánů italského architekta Giovanniho Battisty Alliprandiho mezi lety 1707 a 1748 . Před hospitálem se nachází množství soch od Matyáše Bernarda Brauna, které mu dodávají vyjímečnost.
V pozdně barokním období se jednalo o největší institut svého druhu v Čechách. Od roku 1995 je celý areál chráněn jako  národní kulturní památka České republiky.

Pekař

# data[].attributes.body
Jedná se o lovecký zámeček s elipsovitým půdorysem, který se vyskytuje v okrese Jičín a v CHKO Český ráj, jihozápadně od města Sobotky. Letní sídlo patřilo Humprechtovi Janu Černínovi z Chudenic a navrhl ho Carlo Lurago ve stylu manýrismu, s prvky pozdní renesance a raného baroka. Stavbu probíhající v letech 1666–68 vedl Francesco Ceresola, který také zámek po požáru roku 1678 nechal opravil a zvýšil o jedno patro. Po rodině Černínů zámek v roce 1738 odkoupila rodina Netolických. V roce 1829 byl slovanský kříž nahrazen zlatým půlměsícem. Zámeček chátral a musel být v letech 1937-1939 rekonstruován. Během druhé světové války o něm Němci uvažovali jako o možné letecké pozorovatelně a následně v 70. letech 20. století byl zámeček znovu důkladně opraven.

autor: Špingl

# data[].attributes.headline
Sedlecký klášter,Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.subject
Sedlecký klášter,Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.body
byl husity vypálen. Sedlecký klášter, který býval nejstarším cisterciáským opatstvím v českém království,  byl založen šlechticem Miroslavem roku 1142. Dne 24. dubna 1421   Barokní přestavba proběhla v roce 1710 podle Jana Jakuba Voglera, která je dílem Jana Blažeje Santiniho. Na výstavbě se také podíleli František Ignác Prée a Antonín Haffenecker. Tři oltářní obrazy dodal Petr Brandl, refektář ozdobil freskami malíř Juda Tadeáš Supper. Po zrušení kláštera se v areálu někdejšího kláštera  usídlila továrna  cigaretové společnosti Philip Morris a.s.
autorka: B
arbora Soukupová

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.headline
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.subject
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Jezeří je hrad ze 14. století přestavěný na zámek. Okolo roku 1700 zámek několikrát vyhořel a byl barokně obnoven. Sochy atlantů (vstupní portál) pravděpodobně vytvořil Jan Adam Dietz. Zámek stojí necelý 0,5 km od hrany Lomu ČSA.
Václav Maštera

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.headline
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.subject
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Jezeří byl původně hrad, který byl postaven ve 14. století a během následujících století dvakrát přestaven. Renesanční přestavba byla dokončena v roce 1549 a v roce 1696 ho nechal Ferdinand Vilém z Lobkowicz přestavit do jeho současné barokní podoby. Jméno architekta není známé. Tento zámek se nachází necelého půl kilometru od Lomu ČSA.
V průběhu let vystřídal velké množství majitelů. Původními vlastníky byli členové rodu Hochhauserů. Po bitvě na Bílé hoře padl zámek na chvíli do rukou císaře Ferdinanda II., který ho následně věnoval knížeti Karlu z Lichtenštejna. Nový majitel ho poté prodal rodu Lobkowiczů, kteří ho vlastnili (s přestávkou o 2. světové válce) až do roku 1948, ve kterém byl převeden pod správu státu.
Sídlo dvakrát vyhořelo a v druhé polovině 20. století docházelo k problémů spojeným s probíhající těžbou v nedalekém lomu. Stavba byla dokonce určena k demolici, ke které naštěstí nakonec nedošlo.
Od roku 1963 je chráněn jako národní kulturní památka.

Autor : M. Volfová

# data[].attributes.body
..Bývalý klášter Studnice Blahoslavené Panny Marie, již je pouze bývalým klášterem, neboť byl po roce 1784 zrušen a sloužil jako zámek. Založil ho Boček z Obřan. Za husitských válek byl klášter vypálen a o několik desítek let později byl renovován. Za druhého zakladatele kláštera je označován velehradský opat  Jan Greifelfens z Pilsenburku  který roku 1638 vykoupil bývalý klášterní majetek od Maxmiliána z Ditrichštejna. Zámek leží těsně na moravské straně historické česko moravské hranice, tudíž  klášter plnil též poslání - mimo jiné -jako  hraniční stanice.
Autor: Denisa Furbacherová

# data[].attributes.body
Klášter Teplá se nachází v Teplé u Mariánských Lázní. Byl založen rodu 1193. Patří řádu premonstrátských řeholních panovníků. Byl založen Hroznatou z Ovence. Klášter Teplá skrývá pod zemí unikátní štolový systém, který odvádí vlhkost z areálu zpátky do řeky. Za jeho vznikem stojí architekt Kryštof Dientzenhofer.

Husitské války přečkal bez vyplenění. Má velkou knihovnu, která obsahuje přes 30 tisíc svazků. Jsou mezi nimi  iluminované rukopisy, prvotisky, staré tisky, knihy, mapy i sbírku grafických listů.
Johana Svobodová

# data[].attributes.body
Zámek Mikulov je barokní zámek, který leží v blízkosti centra Mikulova v okrese Břeclav. Původní románský hrad z 11. století byl několikrát přestavován.  V 2. polovině 17. století byl přestavěn do barokní podoby podle architekta Christiana Alexandera Oedtiho. Roku 1805 si zámek vybral Napoleon pro vyjednání mírových smluv mezi Francouzským a Rakouským císařstvím. V roce 1945 zámek v rámci osvobozeneckých bojů vyhořel a později byl obnoven podle návrhu architekta Otakara Oplatka.  Až v roce 2007 byla kvůli deštivému počasí objevena jeskyně pod nádvořím zámku.
Václav Maštera

# data[].attributes.body
Zbraslavský klášter byl cisterciácký klášter na území dnešní pražské čtvrti Zbraslav založený králem Václavem II. Původně gotický konvent, na jehož půdě vznikla Zbraslavská kronika, prošel mnoha proměnami od jeho postavení. Z velkolepého cisterciáckého opatství, jehož opati měli významný vliv na politiku Českého království, se změnou vládnoucí dynastie a přesunem královského pohřebiště do katedrály sv. Víta stal klášterem druhořadého významu. Velké škody klášter utrpěl během husitských válek a také při útoku švédských vojsk za třicetileté války. Barokní přestavbu zdevastovaného klášterního areálu zastavil roku 1785 císařský dekret Josefa II., ale nebyl uvalen v zapomnění. Zbraslavský klášter byl společně s dalšími osmi českými a moravskými cisterciáckými kláštery zrušen a všechny nemovitosti přešly do majetku náboženského fondu, který je poté rozprodal. Klášterní budovy byly využívány jako cukrovar, skladiště obilí, výrobna chemikálií a pivovar. Ve 20. století byl klášter díky Cyrilu Bartoňovi z Dobenína zrekonstruován a přestavěn na zámecké sídlo. Roku 1995 byl zařazen na Seznam národních kulturních památek. V současnosti se zde plánuje zřídit depozitář knihovny Národního muzea se studovnou pro studenty a badatele. Součástí zámeckého areálu je i barokní kostel sv. Jakuba Většího s deskovým obrazem Madony ze Zbraslavi, obrazy Karla Škréty a Petra Brandla nebo ostatky posledních přemyslovských králů, který je v rámci pravidelných bohoslužeb běžně přístupný veřejnosti. Architektem byl Jan Blažej Santini-Aichel.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.headline
Klášter Sedlec, Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.subject
Klášter Sedlec, Sedlec, Kutná Hora, Česko

# data[].attributes.body
Klášter Sedlec býval nejstarším cisterciáckým opatstvím v českém království. Byl založen roku 1142 šlechticem Miroslavem nejspíše kvůli olomouckému biskupovi Jindřichovi Zdíkaovi v dnešní Sedleci. Po vypálení husity se dochoval konventní Kostel Nanebevzetí Panny Marie a svatého Jana Křtitele. V areálu někdejšího kláštera v současnosti sídlí cigaretová továrna provozovaná společností Philip Morris. Zrušení byl roku 1783. Předním architektem byl Jan Blažej Santini-Aichel.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.body
Klášter Plasy je bývalý cisterciácký klášter v městečku Plasy v okrese Plzeň-sever.
Klášter byl založen roku 1144, období středověké prosperity definitivně ukončily husitské války. Nového rozkvětu se klášter dostal v období baroka, kdy byl vybudován dnešní vrcholně barokní areál za účasti předních architektů Matheye, Santiniho a Dientzenhofera. Klášter byl zrušen za Josefa II. roku 1785. V 19. století se stal rezidencí rakouského kancléře Metternicha. Roku 1995 byl bývalý klášter prohlášen za národní kulturní památku a dnes jej spravuje Národní památkový ústav. Areál kláštera tvoří kostel Nanebevzetí Panny Marie a klášterní a hospodářské budovy, ke kterým patří sýpka s gotickou královskou kaplí. Zajímavostí jsou dubové základy konventu konzervované uložením pod hladinou vody řeky Střely.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.body
Lovecký zámek a letní rezidenci postavil italský
architekt Carlo Lurago v letech 1666-1668 pro hraběte Humprechta Jana Czernina z Chudenic. Zámek bohužel 1678 vyhořel, byl však znovu vystavěn a zvýšen o další patro. Od té doby zámek neprošel žádnou významnější přestavbou, a tak jeho barokní ráz zůstal zachovaný. Zámek se poté dostal do rukou Netolických z Eisenberka, ti o něj však ztratili zájem a zámek chátral, budovy v okolí zámku posloužil jako stavební materiál na některé domy v blízké vsi. Poslední ránou pak byla železniční dráha, která přeťala loveckou oboru na dvě části. V roce 1926 získala zámek obec Sobotka. Tamější obyvatelé iniciativně začali zámek opravovat. O 10 let později byly opraveny 4 hlavní místnosti zámku, včetně akustické hodovní síně. V 70. letech pak proběhla celková rekonstrukce. Zámek má elipsovitou základnu. Uprostřed je umístěna věžička s lucernou. Vnitřek zámku je bohatě vyzdobený, a to zásluhou Rudolfa Beneše a Richarda Wiesnera. Zámek se používá jako místo pro svatby, muzeum a jako rozhledna.

autor: Nývlt

# data[].attributes.body
Klášter Teplá je premonstrátský klášter v Teplé u Mariánských Lázní. Areál sestává z klášterního kostela, budov konventu, prelatury, někdejší klášterní nemocnice, lékárny, sýpky, hospodářských budov a dvora. Klášter náležel Řádu premonstrátských řeholních kanovníků Byl založen roku 1193. Za jeho vznikem stojí architekt Kryštof Dientzenhofer.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.body
Broumovský klášter Řádu svatého Benedikta byl založen roku 1322, budovy počátkem 18. století v barokním slohu přestavěli Kryštof Dientzenhofer a jeho syn Kilián Ignác. Pro svou architektonickou a kulturní hodnotu je od roku 1995 zapsán v seznamu národních kulturních památek České republiky.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.headline
Benediktinský klášter Rajhrad, Rajhrad, Česko

# data[].attributes.subject
Benediktinský klášter Rajhrad, Rajhrad, Česko

# data[].attributes.body
Benediktinský klášter Rajhrad je konvent benediktinů založený dle tradice v roce 1045, který je od roku 1813 samostatným opatstvím. Nachází se v okrese Brno-venkov, na pravém břehu řeky Svratky. Celý jeho areál s kostelem svatého Petra a Pavla je chráněn jako kulturní památka. Zdejší knihovna se v roce 2005 stala základem nově založeného Památníku písemnictví na Moravě. Současný klášterní komplex pochází z 18. století, byl postaven v letech 1721–1746 podle návrhu architekta Jana Blažeje Santiniho-Aichela. Jeho projekt však nebyl dokončen.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.headline
Klášter a zámek Doksany , Doksany, Česko

# data[].attributes.subject
Klášter a zámek Doksany , Doksany, Česko

# data[].attributes.body
Také starším názvem: Doksany – Panenský klášter řádu praemonstrátského, je ženský premonstrátský klášter v Doksanech v okrese Litoměřice. Jedná se o rozsáhlý komplex s kostelem Narození Panny Marie. Klášter založila kolem roku 1144 česká kněžna Gertuda Babenberská, která byla dcerou rakouského markraběte Leopolda III. a manželkou pozdějšího druhého českého krále Vladislava II. V roce 1200 klášter vyhořel, ale vzápětí byl obnoven. Znovu vyhořel ve 13. století i za husitských bouří. Škody utrpěl také ve třicetileté válce. Od konce 17. století zaznamenal značný rozvoj. Došlo také k barokizaci původního románského kostela. Období rozvoje trvalo až do 2. poloviny 18. století. V roce 1782 byl klášter za josefinských reforem zrušen. Dále pak sloužil jako zámek s přilehlým hospodářským dvorem. Celý komplex doksanského kláštera je od roku 1964 chráněn jako kulturní památka. Zámeckou část spravuje Národní památkový ústav. Jedním z mnoha rchitektektů byl například T. Haffeneckera. Ten se na podobě kláštera podílel až v 18. století.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.headline
Klášter Blahoslavené Panny Marie, Žďár nad Sázavou, Česko

# data[].attributes.subject
Klášter Blahoslavené Panny Marie, Žďár nad Sázavou, Česko

# data[].attributes.body
Bývalý klášter Studnice Blahoslavené Panny Marie též Pramen Panny Marie. Byl původně gotický, v baroku, mj. za účasti Jana Santiniho, upravený stavební areál. Byl založen v roce 1252 a zrušen po roce 1784. Budova poté sloužila jako zámek. Klášter plnil též poslání, mimo jiné, hraniční stanice. Architektem byl Jan Blažej Santini-Aichel.

autorka: Elizabeth Krákorová

# data[].attributes.location_name
Kostel Panny Marie Bolestné, Zacharova, Dobrá Voda u Českých Budějovic, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel Panny Marie Bolestné, Zacharova, Dobrá Voda u Českých Budějovic, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel Panny Marie Bolestné, Zacharova, Dobrá Voda u Českých Budějovic, Česko

# data[].attributes.body
Poutní kostel Panny Marie Bolestné v Dobré Vodě u Českých Budějovic je nejvýznačnější barokní památka v Českých Budějovicích a jejich okolí a jedna z vrcholných barokních památek celých jižních Čech.
Architektem byl Kilián Ignác Dientzenhofer. Kostel má  velmi bohatou vnitřní výzdobu, na níž práce probíhaly ještě mnoho let po dostavění kostela.
Hlavním tvůrcem byl Václav Vavřinec Reiner a na jeho freskách převládají biblické motivy.
Práce na vnitřní výzdobě a příslušenství trvaly až do roku 1761. Stavba byla zahájena v roce 1733, budova byla dokončena v roce 1735.
Do Dobré Vody k poutnímu Mariánskému prameni vedla od roku 1768 z Českých Budějovic Křížová cesta přes Suché Vrbné, kde se dochovala jediná kaplička této cesty.

K. Havrlantová

# data[].attributes.location_name
Zámek Bon Repos, Čihadla, Stará Lysá, Česko

# data[].attributes.headline
Zámek Bon Repos, Čihadla, Stará Lysá, Česko

# data[].attributes.subject
Zámek Bon Repos, Čihadla, Stará Lysá, Česko

# data[].attributes.body
Bon Repos je barokní lovecký zámeček, založený hrabětem Františkem Antonínem Šporkem v roce 1718. Součástí areálu byly vedle vlastního zámku Le Maison de Bon Repos (Dům oddychu) také kaple sv.Jeronýma, kaple sv.Simeona Stylity a dům pro kněze a postevníka ("Ermitáž").
V letech 1762-68 byl areál rozšířen a přestavěn pod vedením pravděpodobně buď architekta Ignáce Pilliardiho, nebo Jana Josefa Wircha. V minulosti areál vlastnili např. Thun-Hohensteinové či rodina Kinských. V roce 1844-1847 zde působil jako učitel hudby Bedřich Smetana a učil dcery Hohensteinové. Po 2.světové válce byl v areálu lazaret Rudé armády. V roce 1963 se v areálu zámečku začal stavět 13.samostatný raketový oddíl ze Slovenska. Armáda držela zámeček až do roku 1990 a nyní je již v držení soukromého majitele.

Basíková

# data[].attributes.location_name
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.headline
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.subject
Bazilika Minore Navštívení Panny Marie na Svatém Kopečku, náměstí Sadové, Olomouc, Česko

# data[].attributes.body
Bazilika Navštívení Panny Marie je poutní barokní kostel, který se nachází na Svatém Kopečku u Olomouce. Kostel i celý jeho areál premonstrátského proboštství je chráněn jako národní kulturní památka ČR. Na tomto místě dříve stála kaple, která byla v letech 1669–1679 nahrazena kostelem podle návrhu architekta Giovanni Pietro Tencalla. Brzy po vysvěcení se kostel stal často navštěvovaným poutním místem. Kostel sestává z hlavní a příčné lodi, má valenou klenbu, kopuli a osm bočních kaplí. Interiér chrámu je bohatě zdobený sochami, freskami a ve stříbře tepanými obrazy vztahujícími se k událostem při založení kostela. Patří mezi mimořádně zdařilé barokní stavby, je dílem mnoha umělců z různých zemí. V květnu roku 1945 chrám hořel, ale podařilo se jej zachránit a obnovit věže a vnější chrámovou fasádu. 21. května 1995 navštívil Svatý Kopeček papež Jan Pavel II., který udělil kostelu čestný titul „bazilika minor“.

Boháčová

# data[].attributes.location_name
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.headline
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.subject
Klášter Broumov, Klášterní, Broumov, Česko

# data[].attributes.body
Broumovský klášter byl založen ve 14. století – stál na místě původní tvrze. V 18. století však byl přestavěn v barokním slohu Kryštofem Dientzenhoferem, jehož díla patří k vrcholům české barokní architektury, a Kiliánem Ignácem, jeho synem. Tento klášter je zapsán v seznamu národních kulturních památek ČR. Nacházela se v něm klášterní škola, kterou absolvoval například Arnošt z Pardubic.

Linda Dvořáčková

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Barokní zámek Jezeří stojí na úpatí Krušných hor kousek od Litvínova, hned vedle hnědouhelného Lomu ČSA. Historie původního hradu sahá až do 14. století, kdy ho nechal postavit Nevlas ze Rvenic. Tvrz měla v té době několik vrstev opevnění, ale vlastní budova byla menší. Díky jeho odlehlosti nebyl postižen při husitských válkách. Byl však obsazen Jiřím z Poděbrad jako strategický bot v obraně proti Sasům. V roce 1559 proběhla renesanční přestavba a byl používán jako lovecký zámek. Přestavba na barokní sídlo proběhla na přelomu 17. a 18. století za úřadování Ferdinanda Viléma z Lobkowicz. Novodobý zámek má půdorys písmene H a sloužil jako rodinné sídlo. Jméno architekta však není známo. Zámek bohužel v roce 1713 vyhořel, ale díky tomu se dochoval zápis o rozsahu škod, který přesně popisoval vzhled zámku. Ten je dodnes v podstatě nezměněný. Vnitřku vévodí velký sál s kupolí, kde bylo na začátku 19. století zřízeno divadlo. Zámek patřil až do 2. světové války Lobkovicům, po válce jim byl vrácen, avšak zničený. Lobkovicové, bez dostatečných financí na údržbu, zámek darovali státu. V roce 2020 byl zámek jako první česká památka zapsán na seznam nejohroženějších památek Evropy - Europa Nostra.

autor: Nývlt

# data[].attributes.body
Plumlov je hrad přestavěný na zámek, který byl založen na přelomu třináctého a čtrnáctého století Mikulášem I. Opavským. Krátce na to přešel do vlastnictví Jana Lucemburského, který ho prodal pánům z Kravař. Ti ho drželi do roku 1466, kdy vymřeli po meči a hrad přešel na Jana Heralta z Kunštátu. Po něm hrad získal Vratislav I. Z Pernštejna. Začátkem šestnáctého století byl hrad z části přestavěn na renesanční zámek. Pernštejnové začali zámek zanedbávat kvůli vystavění nového panství v Prostějově a kvůli finančním problémům. Úpadek hradu dovršil požár roku 1586. Jeho další majitel, Karel z Lichtenštejna, zahájil jeho rekonstrukci. Ačkoli zmodernizoval opevnění, v roce 1619 hrad vyplenilo stavovské vojsko, za třicetileté války podlehl Švédům a po válce byl jen provizorně opraven. V letech 1680-1688 byl vedle hradu postaven zámek v manýristickém stylu, jeho projektantem byl Karel Eusebius z Lichtenštejna a se stavbou začal jeho syn Jan Adam Ondřej z Lichtenštejna. Původní plán zahrnoval čtyřkřídlý zámek, nakonec se ale postavilo jen jedno křídlo. Na začátku 19. století byl hrad zbourán, protože byl spolu se zámkem poškozen vichřicí a tehdejší majitel Alois z Lichtenštejna neměl dostatek financí na obnovu obou objektů. Od roku 1850 byl zámek pronajat okresnímu soudu a bernímu úřadu. Část zámku sloužila jako vězení. V roce 1931 byl zámek Lichtenštejnům zabrán, ve 40. letech zde bylo zřízeno muzeum. Až do roku 1994, kdy přešel do vlastnictví města Plumlova, zámek chátral, prováděny byly jen ty nejnutnější opravy nutné k tomu, aby se nezřítil.

T. Vargončíková

# data[].attributes.body
Humprecht je lovecký zámeček a byl letním sídlem Humprechta Jana Černína z Chudenic (císařský velvyslanec v Benátkách). Stavba probíhala v letech 1666-68 pod vedením Francesca Ceresoly. Co se týče samotného návrhu, tak ho vytvořil Carlo Lurago ve stylu manýrismu. V roce 1678 postihl tento zámek požár. Následně byl opraven a zvýšen o jedno patro. Po Černínech zámek koupila roku 1738 rodina Netolických. Zámek ovšem pomalu ale jistě chátral. Zlatý půlměsíc byl na vrchol umístěn roku 1829 místo zrezivělého slovanského kříže na základě pověstí o tom, že Heřman Černín byl vězněn v Turecku.  Až v 1.pol.20.stol. byl zrekonstruován. Za 2. světové války o něm Němci uvažovali jako o možné letecké pozorovatelně. V 70. letech 20.století byl zámek důkladně opraven a současnosti se těší oblibě mnoha návštěvníků.

autor : Šafaříková Klára

# data[].attributes.location_name
kostel Nanebevzetí Panny Marie, Náměstí, Chlum u Třeboně, Česko

# data[].attributes.headline
kostel Nanebevzetí Panny Marie, Chlum u Třeboně

# data[].attributes.subject
kostel Nanebevzetí Panny Marie, Chlum u Třeboně

# data[].attributes.body
Poutní kostel Nanebevzetí Panny Marie vznikal v letech 1737-1745. Založil ho baron Jan František z Fünfkirchenu, jako poděkování Bohu za záchranu života, když ho zasypalo zdivo u nedalekého zámku, on ale vyvázl. Kostel stojící na kopci nad obcí Chlum u Třeboně je dominantou okolí. Stavitelé kostela nejsou známi. Kostel má jednu hlavní věž a 4 malá věžičky. Protože kostel byl původně určen ne jako shromaždiště ale jako dar barona Bohu, musel být kostel následně prodloužen. Směrem na jich se z kostela vystupuje na dvojramenné schodiště se sochami světců. To přímo navazuje na křížovou cestu. Kopule pod největší věží je zdobena freskou Madony Mariazellské, jak zachraňuje barona. Oltář je kopií oltáře navrženého pro kapli v Mariazell. Kostel sloužil také jako hrobka pro barona a jeho manželku. Za zmínku stojí také to, že v kostele je mnoho fresek a věcí původních, kostel se totiž vyhnul běsnění 2. světové války.

autor: Nývlt

# data[].attributes.body
Valtice (něm. Feldsberg) byly až do konce 1. světové války součástí Dolního Rakouska. První známá písemná zmínka o Valticích (tehdy psaných jako Veldesperch) pochází z 10. ledna 1193. Nejprve stál ve Valticích opevněný objekt, pravděpodobně s hliněnými a dřevěnými valy a možná i zděným obytným jádrem. Později byl Seefeldy přestavěn do pozdně románského slohu a učinili z hradu také místo rytířských turnajů a her. Hrad vystřídal několik majitelů než ho získal rod Liechtensteinů, kterým zůstal až do konfiskace v roce 1945. Po bouřlivém 15. stol., plenění husitů a česko-uherských válkách za Jiřího z Poděbrad a Matyáše Korvína, se i Valtice dočkaly za Hartmana I. z Liechtensteinu (1506-1540) obnovy a prosperity. Za Karla I. z Liechtensteinu (nar. 1569, vládl v letech 1595-1627) bylo rozšířené sídlo dále opevňováno, zřejmě v souvislosti s hrozícím tureckým nebezpečím. Karel I. roku 1599 konvertoval od protestantství ke katolicismu, poté se stal nejvyšším císařovým hofmistrem a později českým místokrálem. Roku 1608 získal knížecí titul a roku 1614 titul vévody opavského. Při pobělohorských konfiskacích významně rozšířil rodové impérium. Až do jeho smrti probíhala rozsáhlá přestavba valtického zámku do barokního slohu, na níž se ve 20. letech 17. stol. podílel i hlavní císařský architekt ve Vídni, benátský manýrista Giovanni Battista Carlone a také Giovanni Mario Filippi. V 18. stol. byly postaveny budovy související s chovem koní. Symetricky v protilehlém křídle vznikaly od roku 1716 hospodářské a správní prostory a sklepení pro zpracování a uchovávání vína. Roku 1715 bylo strženo horní patro paláce a prostory byly modernizovány a adaptovány. V letech 1788-1790, za knížete Aloise I. Josefa (1759-1805), bylo u levého předzámeckého traktu přistavěno divadlo. Lednicko-valtický areál, jak se zachoval do dnešních dnů, vznikl za vlády knížete Jana I. Josefa (1760-1836), který se proslavi jako polní maršál a velitel jezdectva za napoleonských válek.
Zámek byl na konci 2. světové války zdevastován ruskými zajatci, kteří zde očekávali na repatriaci. Dále byl celý zámek na dohled od „železné opony“ v době komunistické totalitní moci trvale devastován.
Postupná obnova zámku začala v průběhu sedmdesátých let minulého století a pokračuje dodnes. Řada prostor musí být ještě opravena a zpřístupněna veřejnosti. Celý zámecký areál včetně krajiny a staveb v okolí je natolik významnou památkou, že byl v roce 1996 zapsán do seznamu světového kulturního dědictví UNESCO.

autor: Dlouhý

# data[].attributes.location_name
Kladrubský klášter, Pozorka, Kladruby, Česko

# data[].attributes.body
Bývalý benediktinský klášter založen roku 1115 Vladislavem I. je jedna z největších baroko-gotických stavem od Jana Blažeje Santiniho. Stavbě vévodí gotická trojlodní katedrála, která se dochovala dodnes. Klášter byl ve středověku jedním z největších a nejbohatších církevních míst v Čechách. Dle dochovaných spisů zde byl umučen sv. Jan Nepomucký. Za husitských válek byl výrazně pobořen, byl však v 15. století opraven a znovu vysvěcen. Klášter zničil  až požár z roku 1590 a bouře třicetileté války. Na přelomu 17. a 18 století byla pak započata velkolepá barokní výstavba. Ke katedrále Nanebevzetí Panny Marie (která byla také upravena) byl přistavěn barokně-gotický klášterní komplex. Po Santiniho smrti pokračoval v přestavbě český stavitel Kilián Ignác Dientzenhofer. Výmalba katedrály a kláštera byla svěřena bratřím Asamovým. Po zrušení kláštera Josefem II. byl objekt používán jako kasárny, nemocnice a nakonec jako invalidovna. Roku 1864 zde byl tehdejším majitelem hrabětem Windischgrätzem zřízen pivovar. Po Benešových dekretech byl majetek zabaven. Klášter nečině chátral až do roku 1960, kdy ho do správy dostalo středisko státní památkové péče. Od 80. let minulého století se klášter pomalu vrací do své původní historické podoby, ale velká část budov ještě není opravena.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Trojský zámek, U Trojského zámku, Praha 7, Česko

# data[].attributes.body
Troju nechal postavit v letech 1679-1685 šlechtic Václav ze Šternberka. Architektem byl Giovanni Orsi a později Jean-Baptiste Mathey. Do konce 17. století pak byla vytvořena zahrada a postaveny okolní hospodářské budovy. Později byla stavba prodána Marii Terezii, která zde i několikrát pobývala. Roku 1842 koupil zámek hrabě Windischgrätz, který v zahradách založil vinice. Poslední soukromý majitel Alois Svoboda věnoval Troju a přilehlé pozemky státu pod podmínkou, že objekt bude sloužit humanitním a sociálním účelům. Později zde byla vystavěna zoologická zahrada. Stavba v barokním stylu je souměrná a střed zámku vyplňuje dvoupodlažní sál. Z něj vede monumentální dvouramenné schodiště se sochami, zpodobňující boj mezi titány a antickými bohy. Architekt Jean-Baptiste Mathey se při návrhu inspiroval typem italské vily, s nímž se seznámil právě při pobytu v Italii. Na obě strany sálu vede chodba, na kterou je připojeno mnoho salonků a pokojů. Vnitřek stavby je velmi pestře vymalován, a to zásluhou Carpofora Tencally a bratří Godynů. Námět maleb v sále je výhra nad Turky u Vídně a oslava Habsburků. V barokní zahradě je mimo soch a altánků umístěn také labyrint z živého plotu a kaple sv. Kláry.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Santiniho kostel sv. Václava, Zvole, Česko

# data[].attributes.body
Základní kámen kostela v nevelké obci Zvole byl položen roku 1719. Jeho stavbu podpořil žďárský opat Václav Vejmluva. Stavba je připisována architektovi Janu Blažejovi Santinimu, s kterým opat Vejmluva velmi často spolupracoval. Kostel stojí na místě bývalého staršího chrámu, který byl však před stavbou stržen. Kostel byl dokončen v roce 1722 a následně vysvěcen. Avšak kvůli narušené statice musela být roku 1730 rozložena a znovu postavena severní věž chrám. Kostel je postaven do tvaru řeckého kříže. Kostel je jednolodní s kupolí a dvěma věžemi a lucernou, jejíž vrchol má připomínat čapku patrona kostela, sv. Václava. Pro stavbu je charakteristické střídání obdélníkových a elipsovitých oken. Vnější omítka je zdobena dórskými sloupy, zato vnitřní omítka není nijak zvláště zdobená. Na kostel přímo navazuje hřbitov.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Kostel Narození Panny Marie, náměstí Mikuláše z Husi, Tábor, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel Narození Panny Marie, náměstí Mikuláše z Husi, Tábor, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel Narození Panny Marie, náměstí Mikuláše z Husi, Tábor, Česko

# data[].attributes.body
Barokní kostel Narození Panny Marie je součástí
augustiniánského kláštera vybudovaného v 17. století jako opora protireformace.
Do Tábora byli k šíření katolictví pozváni mniši řádu bosých augustiniánů. Na místě řady zpustlých a válkou poničených domů začala pod vedením architekta Antonia de Alfieriho, Itala usedlého v Praze, vyrůstat raně barokní stavba nového kláštera. Základní kámen byl položen v roce 1642 a roku 1666 se budovu podařilo dokončit.
Chloubou areálu se stal klášterní kostel zasvěcený Panně Marii. Bohatě členěné průčelí ve stylu klasického baroka je osazeno sochami sv. Augustina, patrona řádu, a jeho matky, sv. Moniky. Zajímavostí je rozsáhlá krypta s částečně zachovalými freskami.
Budova kláštera zrušeného za josefinských reforem byla v polovině 19. stol. přestavěna na věznici a v této podobě se dochovala dodnes. Dnes zde sídlí ředitelství a odborná pracoviště Husitského muzea v Táboře. V letech 2017–2019 proběhla rozsáhlá rekonstrukce, která rehabilitovala základní prvky někdejšího kláštera, rajský dvůr a ambit.

autor: Michálek Štěpán

# data[].attributes.location_name
Zámek Zbraslav, Bartoňova, Zbraslav, Česko

# data[].attributes.body
Zbraslavský klášter byl založen králem Václavem II. Ve 14. století. Původně gotický cisterciánský  klášter, ve kterém vznikla i Zbraslavská kronika byl jedním z nejdůležitějších církevních míst v českém království. Avšak po změně vládnoucí dynastie a založení katedrály sv. Víta se klášter stal druhořadým. Byl vážně poničen při husitských válkách i za třicetileté války. Na přelomu 17. a 18. století proběhla velkolepá barokní přestavba pod vedením Jana Blažeje Santiniho. Ke gotické části kláštere s kostelem sv. Jakuba Většího byla přistavěna barokní několikapodlažní část s rajským dvorem a dvojlodním ambitem. Zkázu kláštera zapříčinil dekret Josefa II. o rušení klášterů z roku 1785. Stavba byla pak používána jako sklad, pivovar nebo cukrovar. Až ve 20. století byl klášter díky Cyrilu z Dobenína zrekonstruován a přestavěn na zámek, kterým je dodnes. V klášteře se dodnes uchovávají ostatky některým Přemyslovců. Byl zde také pochován Václav IV., jehož pozůstatky byli husity vytaženy z rakve a napájeny pivem.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.headline
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.subject
Státní zámek Jezeří, Horní Jiřetín, Česko

# data[].attributes.body
Zámek Jezeří (německy Eisenberg – tzn. Železná hora – název odvozen od těžby železné rudy v minulosti) je původem hrad přestavěný na zámek, nacházející se v Krušných horách poblíž města Litvínov v Ústeckém kraji. Zámek stojí přímo nad uhelným lomem ČSA, 500 metrů od jeho hrany. Od roku 1963 je zámek v majetku České republiky a je chráněn jako kulturní památka a je veřejně přístupný.

Původní hrad Eisenberg nechal postavit Nevlas z Ravenic v letech 1355 až1365. Hrad o několik generací později získal Mikuláši Hochhauser. Ten nechal hrad roku 1549 přestavět na renesanční zámek. Po zmatečných odkazování zámku se k němu dostal Mikulášův synovec Jan Mikuláš Hochhauser, kterému bylo však panství v roce 1620 odebráno za účast na stavovském povstání. Od císaře je následně získal Vilém mladší Popel z Lobkovic, ten nechal zámek barokně upravit.

Konec 18. a začátek 19. století přinesl zámku kulturní rozvoj. Vzniklo zámecké divadlo, myslivecká kapela a na panství pobývalo mnoho známých osobností jako Johann Wolfgang von Goethe nebo Ludwig van Beethoven. Ve správě rodu Lobkovitzů byl zámek až do druhé světové války.

V roce 2020 byl zámek, jako první česká památka, zapsán na seznam nejohroženějších památek Evropy.

Hlavní dvoupatrová zámecká budova má půdorys ve tvaru písmena H, ze kterého na jižní straně vystupuje mohutný průčelí. Dvě boční křídla se zaoblenými věžemi spolu s průčelím obklopují tři strany hlavního dvora. Do budovy se z něj vstupuje portálem, po jehož stranách stojí sochy atlantů. Jejich autorem je pravděpodobněJan Adam Dietz.V interiéru vyniká zejména velký sál s kupolí v jižním rizalitu (vystouplé průčelí) – právě zde bylo zřízeno ono zámecké divadlo. Mnoho místností na zámku je zaklenuto křížovými klenbami se štukovými zrcadly.

Autorka: Linda Dohnalová

# data[].attributes.body
Tento zámek, stojící na pískovcové skále u břehu Labe, si prošel mnoha přestavbami. Původně byl děčínský zámek hrad, který v polovině 16. století nechali páni z Bünau přestavět na renesanční zámek. Když se významným rodem v Děčíně stali Thun-Hohensteinové, nechali zámek roku 1668 přestavit v barokním stylu. Architektem byl Jan Václav Kosch. Zámek dále vlastnili až do roku 1932, kdy ho prodali českému státu, a tak zámek nese i klasicistní prvky.
Během 2. světové války byl využíván německou armádou a pak v době normalizace armádou sovětskou. Zámecké budovy proto hodně zchátraly, ale město Děčín neprodleně začalo s jejich rekonstrukcí.
Zámek s městem spojuje Dlouhá jízda, 270 m dlouhá ulice ohraničená vysokými zdmi zdobenými arkádami. Tato ulice byla postavena během barokní přestavby.

Autor: K. Janušová

# data[].attributes.location_name
Kostel Maří Magdalény, náměstí Svobody, Karlovy Vary, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel Maří Magdalény, náměstí Svobody, Karlovy Vary, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel Maří Magdalény, náměstí Svobody, Karlovy Vary, Česko

# data[].attributes.body
Tento římskokatolický farní kostel byl vystavěn v letech 1732-1736. Je dílem pražského architekta Kiliána Ignáce Dientzenhofera. Stavba vévodí karlovarské lázeňské kolonádě a od roku 2010 je chráněna jako NKP (národní kulturní památka).
V interiéru kostela nalezneme cenný oltářní obraz od Eliáše Dollhopfa, jenž zobrazuje Máří Magdalénu. Také se zde nacházejí čtyři oltářní plastiky od českého sochaře Jakuba Eberleho.
V roce 1883 nechal karlovarský podnikatel Heinrich Kaspar von Mattoni, po kterém se jmenuje minerálka Mattoni, vymalovat velké kostelní okno.

Autor: K. Janušová

# data[].attributes.location_name
Svatá Hora, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.headline
Svatá Hora, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.subject
Svatá Hora, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.body
Jedná se o poutní místo a barokní kostelní areál. Areál má čtyři kaple v rozích a uvnitř na kamenné terase stojí kostel Nanebevzetí Panny Marie. Tento kostel byl původně gotický, ale v letech 1660-1673 byl přestaven a rozšířen za účasti italského architekta Carla Luraga. Na výzdobě areálu se podílel třeba také Jan Brokoff, který vytvořil plastiky proroků nad sloupovým portálem při vchodu do areálu.
Zajímavostí je, že na Svatou Horu vedou z města (Příbrami) kryté "svaté schody", po kterých se nahoru vystupovalo v kleče. Byly postaveny na konci 17. století českým stavitelem K. I. Dienzenhoferem.

Autor: K. Janušová

# data[].attributes.body
Perla českého baroka, nacházející se kousek od Dvora Králové, klášter, hospitál a lázně Kuks stojí nad řekou Labe od roku 1707, kdy je nechal postavit generál František Antonín Špork. Architektem se stal Giovanni Battista Alliprandi. Areál je tvořen barokní kaplí Nejsvětější Trojice, na níž pracoval stavitel Pietro Nettola, dále pak dvě křídla – hospitál a rezidence pro jeho schovance, veliká zahrada, a hlavně sochy alegorií Ctností a Neřestí z dílny Matyáše Brauna, které jsou umístěny na terase před hospitálem. Areál fungoval až do doby 2. světové války, kdy byli mniši nuceni uprchnou. V následujících letech se pak areál Kuksu používal jako sklad majetku, zázemí pro školu, vlastivědné muzeum nebo archiv. Již od poloviny 20. století se začli provádět prohlídky Braunových soch a barokní lékárny. Sochy byli přesunuty dovnitř, do prostor bývalé nemocnice. V roce 1995 byla stavba povýšena na národní kulturní památku. Ale až v roce 2010 se díky sbírce podařilo Kuks opravit do podoby, kterou známe dnes.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Kostel sv. Michaela, Michalská, Bechyně, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel sv. Michaela, Michalská, Bechyně, Česko

# data[].attributes.subject
Kostel sv. Michaela, Michalská, Bechyně, Česko

# data[].attributes.body
V letech 1667-1670 nechal postavit tento hřbitovní kostel Jan Norbert ze Šternberka. Jméno stavitele se bohužel nedochovalo, ovšem je velmi pravděpodobné, že jím byl Antonio de Alfieri, který v té době působil i v nedalekém Táboře. Kostel zdobí osmicípá šternberská hvězda, tu můžeme zahlédnout i na lucerně v jediné lodi kostela, kterou obklopují tři oltáře. Kostelní zvony byli za první světové války sňaty a nové je nahradily až v roce 1925. U kostelu se nachází i hřbitov, na něm nalezneme i hroby neznámých vojínů, či vojáků Rudé armády. Poslední pohřeb byl vykonán roku 1966. Zajímavostí je, že naproti přes ulici se zároveň nachází židovský hřbitov. Kostel je uznán a chráněn jako kulturní památka, také je považován za jednu z nejstarších raně barokních sakrálních staveb v českých zemích.

autor: A. Fišer

# data[].attributes.location_name
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.headline
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.subject
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.body
Svatá Hora je významný barokní areál a poutní místo na vrchu (586 m) u Příbrami. Areál Svaté Hory tvoří obdélný komplex ambitů o rozměrech 80 × 72 m se čtyřmi kaplemi v rozích, uvnitř na vysoké kamenné terase stojí původně gotický kostel Nanebevzetí Panny Marie, přestavěný a rozšířený v letech 1660–1673 za účasti architekta Carla Luraga. K severnímu křídlu ambitů přiléhá bývalá jezuitská rezidence (Svatohorská rezidence) a klášter a od severozápadního rohu komplexu vedou do Příbrami kryté schody. V letech 2015 a 2016 prošla Svatá Hora rozsáhlou rekonstrukcí.

# data[].attributes.location_name
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.headline
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.subject
Svatá Hora - Římskokatolická farnost u kostela Nanebevzetí Panny Marie Příbram, Svatá Hora, Příbram II, Příbram, Česko

# data[].attributes.body
Svatá Hora je významný barokní areál a poutní místo na vrchu u Příbrami. Areál Svaté Hory tvoří obdélný komplex ambitů o rozměrech 80 × 72 m se čtyřmi kaplemi v rozích, uvnitř na vysoké kamenné terase stojí původně gotický kostel Nanebevzetí Panny Marie, přestavěný a rozšířený v letech 1660–1673

# data[].attributes.location_name
Zámek Vranov nad Dyjí, Zámecká, Vranov nad Dyjí, Česko

# data[].attributes.body
Dnešní majestátní zámek Vranov, stojí na ostrohu nad řekou Dyjí. Stojí na místě královské pevnosti, o které je zápis už v Kosmově kronice. V 15. století hrad získal bohatý a mocný rod Lichtenburků. V 16. století se majitelé tvrze rychle měnily, což zámku moc neprospělo. Za třicetileté války pak byl hrad poničen Švédy. Nakonec v roce 1665 částečně vyhořel. Po zničení hradu se jeho tehdejší majitelé Althannové rozhodli proměnit na příjemný barokní zámek. Návrh dodal rakouský architekt Johann Fischer z Erlachu. Hlavním bodem přestavby byl tzv. Sál předků, se sochami předků pánů z Althannu a freskou v kupoli od Johanna Rottmayra. V 17. a 18. století byla pak přistavěna kaple Nejsvětější Trojice a přeměněno okolí zámku na přírodní park. Objekty, dokazující původní charakter stavby, jsou 3 věže a hradební zeď, ty byly při přestavbě do objektu zakomponovány, a můžeme je obdivovat dodnes. Po 2. světové válce připadl zámek státu, kde je pod správou Národního památkového ústavu dodnes. Zámek je přístupný veřejnosti.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Kostel svatého Jana Nepomuckého, Sychrova, Žďár nad Sázavou 2, Žďár nad Sázavou, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel svatého Jana Nepomuckého, Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.subject
Kostel svatého Jana Nepomuckého, Žďár nad Sázavou

# data[].attributes.body
Kostel vznikl v roce 1722 na popud žďárského opata Václava Vejmluvy. Návrh kostela vytvořil Jan Blažen Santini, jde o jeho vrcholné dílo v goticko-barokním stylu. Tento poutní kostel stojí na Zelené hoře v blízkosti Žďáru nad Sázavou. Kostel však v roce 1784 částečně vyhořel a neměl být znovu opraven. Zásluhou žďárských obyvatel se však kostel povedlo opravit.
Okolí kostela bylo původně nezalesněné, postupem času se vrch však osázen stromy a kostel tak již nebylo možné vidět z dálky. Před několika lety se Zelená hora opět zbavila stromoví a návštěvník vidí siluetu kostela opět z dálky. Také hřbitov který zde vznikal od doby opravy kostela se postupně přesouvá, aby stavba získal opět svoji původní historickou podobu.
Kostel má velmi složité tvarování a jeho ambit má tvar 10-ti cípé hvězdy s 5 kaplemi. Mísí se zde prvky gotiky a baroka, mnohokrát se v geometrii stavby objevuje číslovka 5, odkazující na 5 hvězd Jana Nepomuckého. Za zmínku stojí také Santiniho práce se světlem, kdy centrální část kostela je v šeru, zatímco ochozy v několika patrech jsou mnoha okny zality světlem. Hlavní oltář je umístěn na východní straně kostela a skládá se z 5 soch andělů, 4 evangelistů a sochy Jana Nepomuckého, jejimž autorem je sochař Řehoř Thenyh.

autor: Nývlt

# data[].attributes.headline
Kostel Nanebevzetí Panny Marie Klokoty, Tábor

# data[].attributes.subject
Kostel Nanebevzetí Panny Marie Klokoty, Tábor

# data[].attributes.body
Na místě bývalé Vítkovské tvrze stojí Kostel Nanebevzetí Panny Marie. Tento kostel byl založen, kvůli náporu poutníků, kteří proudili k nedaleké kapličce, kde se údajně zjevila Panna Marie. Za dob husitských byl však tento kostel husity stržen. Obnovení kostela se datuje do roku 1547 a o sto let později byly přistavěny dvě kaple a celý kostel prodán řádu Benediktýnů, ti začali na přelomu 17. a 18. století výstavbu nového poutního chrámu. Poté byl kostel znovu připojen k majetku města Tábora a dostavěn do podoby, ve které ho známe dnes – barokní. Ročně navštěvovalo poutní kostel na tisíce poutníků z Čech a později také z Rakouska. Největší počet poutníků dorazilo do Klokot po konci 2. světové války a to přes 20 000. Kostel má tvar dvojramenného kříže a je obehnán ambitem a rohovými kaplemi. Uvnitř poutního kostela se nachází obraz Panny Marie od malíře Johanna Burgera. Celý interiér je velmi zdobný a nacházejí se zde 3 oltáře s pozlacenými částmi a kazatelna.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Valdštejnský palác, Valdštejnské náměstí, Malá Strana, Česko

# data[].attributes.headline
Valdštejnský palác,   Praha, Malá Strana

# data[].attributes.subject
Valdštejnský palác,   Praha, Malá Strana

# data[].attributes.body
Valdštejnský palácový komplex je jedna z nejvýraznějších staveb raného baroka, kterou nechal postavit v první polovině 17. století šlechtic Albrecht z Valdštejna. Celý areál tvoří několik paláců, jízdárna a zahrada. Celková plocha tak přesahuje 40 000 m². Vnitřek budovy je obohacen o velké množství fresek s náboženskými a heraldickými motivy. Pozornost je také věnována antickým bohům. Unikátem je umělá krápníková stěna s velkou voliérou. Součástí areálu je také velká zahrada s několika fontánami, skleníkem a sochami z antické mytologie. V současné době je část paláce používána jako sídlo Senátu ČR a bývalá jízdárna se využívá jako galerie.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Sloup Nejsvětější Trojice, Horní náměstí, Olomouc, Česko

# data[].attributes.body
Morový Sloup nejsvětější trojice byl postaven mezi lety 1716 až 1754 za účelem oslavy církve a víry v Boha. Byla vyvolaná ukončením moru, který v letech 1714-1716 pustošil Moravu. Sloup je 35 metrů vysoký a je pokládán za jednu z nejryzejších barokních památek na českém území. Na sloupu je společně s pozlacenou sochou Nejsvětější Trojice ještě dalších 20 soch a 14 reliéfů. Zajímavostí je, že veškerá práce na sloupu byla provedena olomouckými měšťany.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Zámek Jemniště, Jemniště, Postupice, Česko

# data[].attributes.headline
Zámek Jemniště, Jemniště, Postupice, Česko

# data[].attributes.subject
Zámek Jemniště, Jemniště, Postupice, Česko

# data[].attributes.body
Budova Jemniště nebyla zámkem od počátku, byla na něj přestavena až koncem 16. stol., kdy se z vodní tvrze vyklubal právě tento krásný čtyřkřídlý zámek. Na jeho stavbě se nejvíce podílel architekt  František Maxmilián Kaňka a jako hlavní stavebník je udáván František Adam z Trauttmansdorffu. Vlastníků hradu se vystřídalo za jeho existenci velké množství a v dnešní době je ve vlastnictví Jiřího Sternberka - synovce Zdeňka Strernberka, který vlastní známý hrad Šternberk. Jiří v zámku dokonce bydlí a to spolu s manželkou v jeho levém křídle.

B.Soustružníková

# data[].attributes.body
Vesnice Holašovice v jižních Čechách je známá již v polovině 13. století, kdy ji založil
Václav II. Nachází se na okraji CHKO Blanský les asi 15 km západně od Českých Budějovic. Největší stavební rozmach vesnice zaznamenala ve 30. letech 19. století, kdy usedlosti dostali ráz selského baroka. Holašovice jsou zapsány na Seznamu světového kulturního dědictví UNESCO.

autor: Nývlt

# data[].attributes.location_name
Kostel sv. Mikuláše, Malostranské náměstí, Malá Strana, Česko

# data[].attributes.headline
Kostel sv. Mikuláše, Malostranské náměstí

# data[].attributes.subject
Kostel sv. Mikuláše, Malostranské náměstí

# data[].attributes.body
Kostel svatého Mikuláše, nazývaný též chrám svatého Mikuláše, je barokní kostel, zbudovaný v letech 1703 - 1752.  Na stavbě se podílel architekt Kryštof Dientzenhofer a také jeho syn Kilián Ignác Dientzenhofer. Kamenické práce prováděl František Santini-Aichel. Zajímavostí je, že za socialismu byla ve věži vybudována pozorovatelna Státní bezpečnosti, ze které bylo možné sledovat americké a jugoslávské velvyslanectví a přístupovou cestu k západoněmeckému velvyslanectví.
autor: MV