# data[].attributes.body
Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska syfta till att eleverna breddar, fördjupar och utvecklar kunskaper om människors livsvillkor med utgångspunkt i olika samhällsfrågor. Politiska, sociala och ekonomiska band sammanlänkar i dag människor i olika samhällen över hela världen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som berör makt, demokrati, jämställdhet och de mänskliga rättigheterna inklusive barns och ungdomars rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse för frågor om arbetsliv, resurser och hållbar utveckling. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur samhället påverkas av digitalisering.

Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt till samhällsfrågor och en förståelse av det vetenskapliga arbetet med samhällsfrågor. Dessutom ska undervisningen bidra till att skapa förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt kräver ett kritiskt förhållningssätt och eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett sådant. Det omfattar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor och medier samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.

I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information, bland annat med hjälp av digitala verktyg. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att uttrycka kunskaper och uppfattningar såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av digitala verktyg.

# data[].attributes.body
Samhällsekonomi, till exempel ekonomiska strukturer och flöden i Sverige och internationellt. Försörjning, tillväxt och företagande, resursanvändning och resursfördelning utifrån olika förutsättningar.

# data[].attributes.body
Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

1. Kunskaper om demokrati och de mänskliga rättigheterna, såväl de individuella som de kollektiva rättigheterna, samhällsfrågor, samhällsförhållanden samt olika samhällens organisation och funktion från lokal till global nivå utifrån olika tolkningar och perspektiv.

2. Kunskaper om historiska förutsättningars betydelse för dagens samhälle samt om hur olika ideologiska, politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden påverkar och påverkas av individer, grupper och samhällsstrukturer.

3. Förmåga att analysera samhällsfrågor och identifiera orsaker och konsekvenser med hjälp av samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder.

4. Förmåga att söka, kritiskt granska och tolka information från olika källor samt värdera källornas relevans och trovärdighet.

5. Förmåga att uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer.

# data[].attributes.body
Pengar kan vara ett känsligt ämne för vissa elever som kanske har det tufft hemma/haft en tuff bakgrund. Viktigt att tänka på när man prata om rika eller fattiga grupper i samhället.

# data[].attributes.body
10 lektioner med samhällsekonomi utifrån ett mikro-och makroperspektiv för elever som läser kurser Samhällskunskap 1b, 100 poäng. Varje lektion inleds med 5 minuter ekonominyheter som jag visar (förutom lektion 1 & 10 pga intro/prov). Nyheterna  ska utgå från dagsaktuella händelser i världsekonomin, i Sverige eller lokalt i kommunen exempelvis börsen, nya lagar, företag som går i konkurs, arbetsmarknaden just nu eller om det pågår en större samhällskris - följ enbart den!
Det viktiga i den här undervisningssekvensen är att en progression sker hos eleverna. Målet är att deras förkunskaper kompletteras med kunskaperna och insikterna de får av min undervisning - då uppstår en progression. Det målet har jag utgått från när jag har gjort denna didaktiska transformation. Således är det viktigt med en bra inledning där upplägget presenteras för eleverna för att de ska veta vad som ska ske och vad som förväntas samt att de förstår undervisningens kronologiska innehåll. Under hela undervisningssekvensen kommer jag i mina genomgångar att ta upp begrepp, samband, perspektiv, teorier och modeller för att skapa en bredare förståelse hos eleverna, inte bara ta upp begrepp utan sammanhang, samband och kontext. Eleverna får arbeta själva och i grupp då jag anser att det är viktigt att utveckla elevernas samarbetsförmåga inför kommande arbetsliv och högre utbildning.

# data[].attributes.body
Hemuppgiften under kursens gång är att lyssna på 2 avsnitt av Bildningsbyrån om finansmarknaden och om penningpolitik.
Motivering: Det är mer motiverande för mig som lärare att ge eleverna i hemuppgift att lyssna på en podcast om ämnet vi tar upp på lektionerna än att ge dem enbart läsuppgifter, skrivuppgifter eller liknande. Genom att lyssna på podcasten varieras undervisningen och inlärningssättet men det ger också eleverna en ökad möjlighet att lyssna på läxan när de vill och var de vill då de enkelt kan lyssna i sin smartphone eller på en dator. Efter lyssningen kommer jag be dem att skriva en halvsida med reflektioner att ta med till nästa lektion för vidare diskussion i helgrupp och för att kontrollera att de har lyssnat. Podcasten blir ett bra komplement till undervisningen i klassrummet samt att eleverna kan genom att lyssna på den sätta sina kunskaper i verkliga sammanhang och därmed öka sin förståelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
För att ta ställning till viktiga politiska beslut behöver vi kunskap om ekonomi. Aktiehandel, handelsavtal och "bubblor" påverkar våra plånböcker och framtida pensioner. Hur påverkar en bubbla på aktiemarknaden dig? Hur förändrar värdepapperisering ditt liv? Vi tittar närmare på hur världsekonomin är uppbyggd och var de ekonomiska besluten tas.

# data[].attributes.body
Inleda med att visa nyhetsinslag från våren 2020 som visar hur samhällsekonomin har påverkats av coronakrisen. Att ta upp en aktuell fråga ger eleverna en verklighetsförankring samt får igång elevernas ekonomiska tänkande.
Sedan går jag igenom kursmålen, syfte, upplägg och kunskapskrav i en powerpoint så eleverna vet vad som ska hända och vad som förväntas av dem.
Upplevelsebaserat lärande 45 min:
Värderingsövning om ekonomi i 4-hörn: skattetryck, sjukvårdskostnad, bidrag, bistånd för att ta tempen i klassrummet och utmana eleverna. Viktigt att tänka på vid värderingsövning: inte tappa tempo, inte ställa "inte"-frågor. Vi som lärare ska se till att alla blir inkluderade i övningen. Det är en övning, ej en lek.
Individuell övning dator: alla elever gå in på Rädda barnens "Livets lotteri" http://www.livetslotteri.raddabarnen.se/ + diskussion i helgrupp. Samma sak med Dollar Street https://www.gapminder.org/dollar-street/. Motivering: de här två sidorna visar på global förståelse och förståelse för att allas olika förutsättningar beroende på var man lever i världen. Ekonomisk standard. Bra tankeställare för eleverna att inleda ämnet med. Dessa frågor kan problematiseras och kontextualiseras i olika sammanhang för att fördjupa diskussionen. Här är min roll som lärare viktig då jag är diskussionens moderator och kan välja om diskussionen ska avta eller fortgå.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min.
Genomgång 30 min: marknaden, konkurrens, utbud och efterfrågan, hushåll, privata sektorn och offentliga sektorn. Visa "Klas förklarar utbud och efterfrågan".
Gruppuppgift: 20 minuter, svara på frågorna i grupp
1. Tänk dig att du är glassförsäljare på en badstrand mitt i sommaren. Vad påverkar kunderna och deras vilja att köpa glass? 2. Vad är det som påverkar dig och din vilja att hålla öppet och sälja glass? (Frågor tagna från Ekonomifaktas lektionsplan om utbud och efterfrågan) Avsluta med helgruppsdiskussion om utbud och efterfrågan på glassförsäljningen.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min.
Genomgång 25 min: Konjunkturer, stabiliseringspolitik och finansmarknaden. Visa "Klas förklarar konjunkturer".
Gruppuppgift 30 minuter: konstruera en ordlista för hela klassen i google drive. Ordlistans syfte är att klassen kan använda det som ett levande dokument under kursens gång och  fylla på med viktiga begrepp inför provet. De utgår från läroboken.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min. Diskutera hemläxan: Bildningsbyrån avsnitt 1 om finansmarknaden.
Genomgång: skatter, inflation, deflation, lån, skulder och ränta.  Titta på "Klas förklarar inflation och deflation".
Elevuppgift individuellt: Ta fram vilka olika typer av skatter det finns och förklara vad de innebär.
Elevuppgift: Vad betalar skatten? Eleverna ska gruppvis på 15 min skriva ner alla områden de kommer på som skatten går till i samhället (mikro/makro-nivå). Motivering: stämma av att eleverna har fått förståelse för skattesystemet i Sverige och dess syfte som en del av min formativa bedömning.
Om tid över: debatt om höga vs. låga skatter. Be eleverna byta åsikt efter halva tiden för att öva på att argumentera och ta ställning för sin sak.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min
Genomgång: 20 minuter Historisk tillbakablick från 1890-talet till 2000-talet. Fokus på depressionerna, världskrigen, industrialiseringen, urbaniseringen, kriser, Keynes och Hayek (klassiska teorin).
Elevuppgift: grupparbete om 10 grupper. Varje grupp ska sammanfatta den ekonomiska historian på ett tilldelat decennium. De får 20 minuter på sig att söka, granska och tolka information, sedan ska de redovisa sitt decennium genom att spela in en film på 3 minuter. Filmen läggs sedan upp i Google drive där resten av klassen kan kolla på filmerna. Syftet är att skapa sig en bredare förståelse och lära av varandra om den ekonomiska historian under år 1900 till år 2000.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min.
Genomgång: 30 min Penningpolitik - om vad penningpolitik är, hur Riksbanken arbetar. Fokus på reporäntan, pengarnas flöden i samhället, sedeltryck, hushållens skuldsättning och bankernas funktion. Skillnaden mellan finanspolitik och penningpolitik.
Elevuppgift: förbereda frågor till besöket på Riksbanken och Finansdepartementet. Kamratbedömning.

# data[].attributes.body
Studiebesök: Finansdepartementet och Riksbanken i Stockholm (kombineras med fördel med ett studiebesök i riksdagen). Eleverna ställer frågor.
Förberedelse: gå igenom ordningsregler så eleverna vet vad som gäller. Be eleverna ta med sig sina frågor de har förberett.
Efteråt: reflektion i helgrupp och gemensam utvärdering då jag för anteckningar att ta med inför nästa gång liknande studiebesök ska genomföras.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min.
Diskutera hemläxan: Bildningsbyrån avsnitt 12 om Penningpolitik.
Genomgång: kapitalmarknaden (aktier), sparande.
Oförberett prov: Se bifogad fil. Instruktion: eleverna ska på 20 minuter dra så många streck som de kan förmå mellan de olika cirklarna för att visa vilka transfereringar som sker mellan dem (skatter, bidrag, överföringar, avgifter, utgifter, inkomster). Motivering: En avstämningsuppgift för att jag ska kontrollera elevernas förståelse för samhällsekonomin hittills. Provet är en del av den formativa bedömningen. Betygsätts ej.

# data[].attributes.body
Ekonominyheter 5 min
Genomgång: 20 minuter
Globaliseringen, världshandel, valutor, valutaunioner, växelkurser, BNP, tillväxt, protektionism och hållbar utveckling. Från kursplanen: "Försörjning, tillväxt och företagande, resursanvändning och resursfördelning utifrån olika förutsättningar".
Elevuppgift: 20 minuter. Slutföra ordlistan inför provet nästa lektion.

# data[].attributes.body
Provtillfälle. Se bifogad fil.
Frågorna är ställda utifrån kursens mål. Provet är uppbyggt av SKO+ÅR-modellen. Frågorna är relativt öppna vilket gör att flera rätta svar är möjliga. Jag har valt att inte sätta ut några betyg per fråga för att låta eleverna fokusera på alla frågor, inte på vad de hypotetiskt kan uppnå för betyg och inte. Dock har jag skrivit i instruktionen vilken poängnivå man behöver komma upp i för att nå E, C eller A. Provet testar delvis den deklarativa kunskapen, mestadels den procedurala. I den sista frågan måste eleven ta ställning och argumentera över sin åsikt. Provet kommer att visa mig vad eleverna har lärt sig och att de har lärt sig rätt saker utifrån områdets mål. Eleverna får kunskapskraven på den första lektionen men kan med fördel bifogas tillsammans med provet igen för att de ska känna sig inkluderade i vad skolan förväntar sig av dem på provtillfället.

# data[].attributes.body
Formativ bedömning under kursens gång samt en summativ bedömning av provet. Bedömning utifrån skolverkets riktlinjer samt utifrån kunskapskraven. Enligt riktlinjerna för bedömning:

Läraren ska

fortlöpande ge varje elev information om framgångar och utvecklingsbehov i studierna,

samverka med vårdnadshavare och informera om elevernas skolsituation och kunskapsutveckling, och

redovisa för eleverna på vilka grunder betygssättning sker.

Läraren ska vid betygssättningen

utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs,

beakta även sådana kunskaper som en elev har tillägnat sig på annat sätt än genom den aktuella undervisningen, och

utifrån de nationella kunskapskrav som finns för respektive kurs allsidigt utvärdera varje elevs kunskaper.

Kunskapskraven för samhällskunskap 1b:

Betyget E

Eleven kan översiktligt redogöra för och analysera olika samhällens organisation och samhällsförhållanden samt de bakomliggande idéerna. Eleven kan också översiktligt redogöra för de mänskliga rättigheterna. I sin analys förklarar eleven enkla samband och drar enkla slutsatser om likheter och skillnader mellan olika samhällens organisation. Dessutom kan eleven översiktligt redogöra för de historiska förutsättningarnas betydelse och dra enkla slutsatser om hur nutida samhällsförhållanden påverkar och påverkas av individer, grupper och samhällsstrukturer.

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifiera någon orsak och konsekvens. I analysen använder eleven med viss säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder. Eleven diskuterar översiktligt orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge enkla argument för sina ståndpunkter och värderar med enkla omdömen andras ståndpunkter.

Eleven kan översiktligt redogöra för individens rättigheter och skyldigheter i rollen som konsument, förhållandet mellan hushållets inkomster och utgifter, tillgångar och skulder samt för sambanden mellan den privata ekonomin och samhällsekonomin.

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med viss säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra enkla reflektioner om deras relevans och trovärdighet. Eleven kan, med viss säkerhet och på ett strukturerat sätt, uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer.

Betyget D

Betyget D innebär att kunskapskraven för E och till övervägande del för C är uppfyllda.

Betyget C

Eleven kan utförligt redogöra för och analysera olika samhällens organisation och samhällsförhållanden samt de bakomliggande idéerna. Eleven kan också utförligt redogöra för de mänskliga rättigheterna. I sin analys förklarar eleven samband och drar välgrundade slutsatser om likheter och skillnader mellan olika samhällens organisation. Dessutom kan eleven utförligt redogöra för de historiska förutsättningarnas betydelse och dra välgrundade slutsatser om hur nutida samhällsförhållanden påverkar och påverkas av individer, grupper och samhällsstrukturer.

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifiera några orsaker och konsekvenser. I analysen använder eleven med viss säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder samt värderar dem med enkla omdömen. Eleven diskuterar utförligt orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge välgrundade argument för sina ståndpunkter och värderar med enkla omdömen andras ståndpunkter.

Eleven kan utförligt redogöra för individens rättigheter och skyldigheter i rollen som konsument, förhållandet mellan hushållets inkomster och utgifter, tillgångar och skulder samt för sambanden mellan den privata ekonomin och samhällsekonomin.

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med viss säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra välgrundade reflektioner om deras relevans och trovärdighet utifrån syftet. Eleven kan, med viss säkerhet och på ett strukturerat sätt, uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer samt formulera sig självständigt i förhållande till källorna.

Betyget B

Betyget B innebär att kunskapskraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda.

Betyget A

Eleven kan utförligt och nyanserat redogöra för och analysera olika samhällens organisation och samhällsförhållanden samt de bakomliggande idéerna. Eleven kan också utförligt och nyanserat redogöra för de mänskliga rättigheterna. I sin analys förklarar eleven komplexa samband och drar välgrundade slutsatser om likheter och skillnader mellan olika samhällens organisation. Dessutom kan eleven utförligt och nyanserat redogöra för de historiska förutsättningarnas betydelse och dra välgrundade och nyanserade slutsatser om hur nutida samhällsförhållanden påverkar och påverkas av individer, grupper och samhällsstrukturer.

Eleven kan analysera samhällsfrågor och identifierar flera orsaker och konsekvenser. I analysen använder eleven med säkerhet samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder samt värderar dem med nyanserade omdömen. Eleven diskuterar utförligt och nyanserat orsakerna och konsekvenserna samt möjliga lösningar på samhällsfrågorna. Eleven kan ge nyanserade argument för sina ståndpunkter och värderar med nyanserade omdömen andras ståndpunkter.

Eleven kan utförligt och nyanserat redogöra för individens rättigheter och skyldigheter i rollen som konsument, förhållandet mellan hushållets inkomster och utgifter, tillgångar och skulder samt för sambanden mellan den privata ekonomin och samhällsekonomin.

I arbetet med samhällsfrågor kan eleven med säkerhet söka, granska och tolka information från olika källor, redovisa sina källor samt göra välgrundade och nyanserade reflektioner om deras relevans och trovärdighet utifrån syftet. Eleven kan, med säkerhet och på ett strukturerat sätt, uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer samt formulera sig självständigt i förhållande till källorna.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ämne - Samhällskunskap

Ämnet samhällskunskap är till sin karaktär tvärvetenskapligt. Det har sin bas inom statsvetenskap, sociologi och nationalekonomi, men även andra samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner ingår. Med hjälp av begrepp, teorier, modeller och metoder från alla dessa discipliner kan komplexa samhällsfrågor förstås och förklaras. Ämnet har även ett historiskt perspektiv.

Ämnets syfte

Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska syfta till att eleverna breddar, fördjupar och utvecklar kunskaper om människors livsvillkor med utgångspunkt i olika samhällsfrågor. Politiska, sociala och ekonomiska band sammanlänkar i dag människor i olika samhällen över hela världen. I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om frågor som berör makt, demokrati, jämställdhet och de mänskliga rättigheterna inklusive barns och ungdomars rättigheter i enlighet med konventionen om barnets rättigheter. Eleverna ska ges möjlighet att utveckla förståelse för frågor om arbetsliv, resurser och hållbar utveckling. Vidare ska eleverna ges möjlighet att utveckla kunskaper om hur samhället påverkas av digitalisering.

Eleverna ska ges möjlighet att utveckla ett vetenskapligt förhållningssätt till samhällsfrågor och en förståelse av det vetenskapliga arbetet med samhällsfrågor. Dessutom ska undervisningen bidra till att skapa förutsättningar för ett aktivt deltagande i samhällslivet. Ett komplext samhälle med stort informationsflöde och snabb förändringstakt kräver ett kritiskt förhållningssätt och eleverna ska därför ges möjlighet att utveckla ett sådant. Det omfattar förmåga att söka, strukturera och värdera information från olika källor och medier samt förmåga att dra slutsatser utifrån informationen.

I undervisningen ska eleverna ges möjlighet att arbeta med olika metoder för att samla in och bearbeta information, bland annat med hjälp av digitala verktyg. Genom undervisningen ska eleverna även ges möjlighet att uttrycka kunskaper och uppfattningar såväl muntligt som skriftligt samt med hjälp av digitala verktyg.

Undervisningen i ämnet samhällskunskap ska ge eleverna förutsättningar att utveckla följande:

1. Kunskaper om demokrati och de mänskliga rättigheterna, såväl de individuella som de kollektiva rättigheterna, samhällsfrågor, samhällsförhållanden samt olika samhällens organisation och funktion från lokal till global nivå utifrån olika tolkningar och perspektiv.

2. Kunskaper om historiska förutsättningars betydelse för dagens samhälle samt om hur olika ideologiska, politiska, ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden påverkar och påverkas av individer, grupper och samhällsstrukturer.

3. Förmåga att analysera samhällsfrågor och identifiera orsaker och konsekvenser med hjälp av samhällsvetenskapliga begrepp, teorier, modeller och metoder.

4. Förmåga att söka, kritiskt granska och tolka information från olika källor samt värdera källornas relevans och trovärdighet.

5. Förmåga att uttrycka sina kunskaper i samhällskunskap i olika presentationsformer.

Kurser i ämnet

Samhällskunskap 1a1, 50 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen samhällskunskap 1b.

Samhällskunskap 1a2, 50 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1a1. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen samhällskunskap 1b.

Samhällskunskap 1b, 100 poäng, som bygger på de kunskaper grundskolan ger eller motsvarande. Betyg i kursen kan inte ingå i elevens examen tillsammans med betyg i kursen samhällskunskap 1a1 eller kursen samhällskunskap 1a2.

Samhällskunskap 2, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1a2 eller kursen samhällskunskap 1b.

Samhällskunskap 3, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 2.

Internationell ekonomi, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1a2 eller kursen samhällskunskap 1b.

Internationella relationer, 100 poäng, som bygger på kursen samhällskunskap 1a2 eller kursen samhällskunskap 1b.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ämnet samhällskunskap är till sin karaktär tvärvetenskapligt. Det har sin bas inom statsvetenskap, sociologi och nationalekonomi, men även andra samhällsvetenskapliga och humanistiska discipliner ingår. Med hjälp av begrepp, teorier, modeller och metoder från alla dessa discipliner kan komplexa samhällsfrågor förstås och förklaras. Ämnet har även ett historiskt perspektiv.

# data[].attributes.body
Sammanfattningsvis bedömer jag eleverna formativt och summativt genom tre områden:
1. Filmerna om ekonomisk historia
2. Det oförberedda provet om det ekonomiska kretsloppet
3. Det skriftliga provet på hela ämnesområdet.
Utifrån dessa tre uppgifter samt deras deltagande och engagemang på lektionerna/studiebesöket kommer jag att kunna sätta ett betyg i slutet av kursen efter avslutat prov. Provet väger allra tyngst då det är där jag testar följande förmågor:
Situation
Konsekvens
Orsak
Åtgärd
Reflektion

Jag anser att jag kan få en allsidig bedömning utifrån ovanstående motivering då jag har en varierad undervisning med olika typer av moment och inlärningssätt. Det gör att jag kan gardera mig från att eleverna kanske har en dålig dag när provet är eftersom jag har en formativ bedömning från undervisningssekvensens start. En viktig aspekt jag har lärt mig från den här didaktikkursen är att elevernas längd på sina svar är inte väsentligt, det är kvalitén som spelar roll. Det är också viktigt att göra eleverna medvetna om kunskapskraven och vad som räknas som ett underkänt svar eller vad som är ett A-svar för att de ska få grepp om ett ungefärligt svar som motsvarar det betyg de siktar på. Jag ser det som en pusselbit av en formativ bedömning.

# data[].attributes.body
Sociokulturellt lärande - Vygotskij (Woolfolk, 2015)
Kunskap är något rörligt som vi konstruerar tillsammans med andra. Detta görs i social interaktion med andra människor i samma situationer, exempelvis i klassrummet. Därför är grupparbeten och problemlösningar som man ska lösa tillsammans med andra individer bra arbetssätt för inlärning. Samkonstruktion av kunskap är socialt definierade sanningar. Människan bedömer vad som är rätt och fel kring en sak och uppmuntras därmed till kritiskt tänkande och att kunna argumentera för sin ståndpunkt (som ingår i läroplanen). Lärandeteorin utgår från att studiebesök och autentiska/praktiska lektionsmoment är bra för inlärningen vilket passar min utbildningssekvens och min stil att lära mig. Den sociokulturella teorin tar också upp teorin om den proximala utvecklingszonen som innebär att eleven befinner sig alltid i en fas där hen kan lösa en uppgift utifrån sin kunskapsnivå. Om kunskapsnivån ökar, kommer också eleven förmåga att lösa svårare uppgifter att utveckling. Därför sker en utökning av denna utvecklingszon beroende på var i den eleven befinner sig och ju mer den lär sig desto mer ökar zonen. Målet är att den proximala utvecklingszonen ska expandera under tiden som eleven går i skolan - då sker en progression som är målet!

# data[].attributes.body
I lektionsplaneringen har jag utgått från modellen om att all undervisning ska utgå från 4 perspektiv (citat P-O januari 2020):
- Historisk
- Internationell
- Miljö
- Etiskt
Dessa perspektiv har jag fått in genom att ha en historisk genomgång om världsekonomin under 1900-talet vilket är viktigt för att skapa en förståelse för hur vårt samhälle idag har formats. Det internationella perspektivet genom att prata om globalisering, protektionism, världshandel, valutaunioner mm för att skapa förståelse för makronivån i världen och att alla länders ekonomin påverkar hela den globala marknaden. Miljöperspektivet kommer också in i den internationella aspekten men också när jag undervisar om skattesystemet, tillväxt och produktion. Det etiska perspektivet berörs under lektion 1 då vi gör Livets lotteri, Dollar Street och värderingsövningar där etiska dilemman i ekonomin diskuteras av eleverna.

# data[].attributes.body
Jag bär med mig Malin Olssons nyckelord för undervisning: struktur - planering - engagemang för att jag vill applicera det på mitt tankesätt som blivande lärare. Strukturen bygger jag genom att ha en röd tråd i lektionernas upplägg. Planeringen bygger jag på en varierad undervisning med tips och idéer från olika samhällsaktörer (Ekonomifakta, UR, Skolverket osv) för hur man kan göra olika moment. Engagemanget kommer inifrån mig då jag är en engagerad person som älskar samhällsfrågor.
Tidsangivelserna i planeringen är cirkatider. Jag har valt att sätta sådana som man kan följa ungefär, men har lämnat luft i schemat över för extra undervisning om ett område vid behov samt för spontana diskussioner för elevernas skull. Det är viktigt med tydliga instruktioner för alla elevers förståelse, därför har jag gjort dem korta och koncisa. Lektionernas upplägg och uppgifter har en röd tråd kombinerat med variation i form av olika elevuppgifter, blandat teori och praktik samt varierande inlärningssätt (podcast, filmklipp, skriva, problemlösning, upplevelsebaserat lärande, läsning) för att göra undervisningen strukturerad men också motiverande. Ett studiebesök i mitten av kursen ger eleverna ett avbrott från skolans lektioner och ger dem nya insikter i form av miljöombyte, nya ansikten och ny kunskap från experterna på Riksbanken. En generell regel för mig själv är att alltid sätta alla teorier, modeller och begrepp i sammanhang när jag undervisar. Därför ser jag många fördelar med att visa Klas förklarar-klippen eftersom han exemplifierar och visar bildligt olika samband och exempel på verkligheten. Slutligen är samhällskunskapsundervisningen beroende av aktuella frågor i ett tid präglad av snabba förändringar, därför är det viktigt att ta upp nyheter, trender och aktuella händelser.

# data[].attributes.body
Från boken "Att utveckla elevers tänkande" finner vi detta citat:
"Från “orienteringsämnen” till problemlösande och intellektuella ämnen.

Från att lära ut till skapa förutsättningar för lärande

Från att minnas till att tänka

Från att kunna till förstå

Från att ha rätt till att kunna argumentera och ta ställning."
Jag bär med mig det i min undervisningssekvens då det är vägvisande ord för hur vår undervisning ska bedrivas, från den gamla skolan till dagens skola.

Ett annat exempel som boken tar upp är att eleverna missar så mycket av det centrala i skolans undervisning genom att bara läsa en lärobok. Eleverna är inte medvetna om författarnas konstruktion av kunskapen (perspektiv, begrepp, information, förklaringsmodeller mm) som gör att eleverna missar det centrala: att välja och värdera fakta, att hantera och analysera begrepp, att pröva olika förklaringar, att avslöja perspektiv och att själva ta ställning. Resultatet blir en platt undervisning då det handlar om att plugga in och minnas.

# data[].attributes.headline
Avslutande reflektion - didaktisk analys

# data[].attributes.subject
Avslutande reflektion - didaktisk analys

# data[].attributes.body
Enligt Lindström och Pennlerts bok om didaktik sida 51 är det viktigt för läraren att distansera sig från den undervisning man har genomfört för att i sin tur rannsaka sig själv och utvecklas i den fortsatta yrkesutövningen. Därför ska man ägna sig åt reflektion utifrån några frågor. Exempelvis

Vilka var målen för lärandet och kände eleverna till dem?

Har eleverna nått målen?

Hur har bedömningen gått?

Var innehållet relevant i förhållande till målen?

Hur fungerade metoderna?

Uppstod några problem?

Hur fungerar jag som lärare? Vad kan jag göra bättre till nästa gång?

Genom att efter varje undervisningssekvens med sin klass skriva ner sina reflektioner är jag övertygad om att man kommer bli en bättre lärare under tidens gång, förutsatt att man hela tiden har drivet att vilja bli bättre och utvecklas i sin yrkesroll för att ständigt förbättra undervisningens kvalité och på så vis öka likvärdigheten i svensk skola. Här kan jag som lärare också kontrollera om eleverna har lärt sig det jag ville att de skulle göra - nämligen grunderna i samhällsekonomin på mikro-och makronivå!

# data[].attributes.body
Hyltegren, Gunnar & Lindqvist, Stellan (2010). Att utveckla elevers tänkande: en teoretisk praktika. 1. uppl. Stockholm: Liber

Lindström, Gunnar & Pennlert, Lars-Åke (2012). Undervisning i teori och praktik: en introduktion i didaktik. 5. uppl. Umeå: Fundo

Hoy, Anita Woolfolk (2015). Pedagogisk psykologi. Harlow: Pearson