# data[].attributes.headline
1. Hvilke vigtige faktorer har betydning for menneskets identitetsdannelse iflg. Laura Gilliam?

# data[].attributes.subject
1. Hvilke vigtige faktorer har betydning for menneskets identitetsdannelse iflg. Laura Gilliam?

# data[].attributes.body
Laura Gilliam argumenterer, at en identitet ikke er medfødt, ej heller statisk, der definerer os som person. En persons identitet er først og fremmest hvordan personen ser sig selv, hvem de er og hvordan de er (s. 417). Mennesker skabes ved, at have sociale relationer og kulturelle oplevelser sammen med andre. Derfor argumenterer Laura Gilliam, at en identitet både er social og kulturelt konstrueret, da vi er påvirket af vores social og kulturelle erfaringer. Vi er påvirket af den opfattelse og konstruktion, som vi har tillagt os selv, sammen med den ageren som andre tillægger os. (s. 417). Vi bliver ”præget” på vores selvforståelser, og udvikler vores adfærd og læring derigennem. Laura Gilliam nævner, at identitet beskriver oplevelser og kendetegn, samt vedvarende træk ved personer. Denne forståelse sammenfletter hun med psykologen Erik Eriksons teori om personlig integritet, og at denne er afgørende for individet mentale sundhed (Erikson 1980). Laura Gilliam argumenterer, at faktorer der har betydning til identitet, bygger på en forståelse af hvem vi er, og hvordan vi er. Vores identitet er konstrueret, hvilket betyder, at de afhænger af vores egne, samt andres forståelse, for os selv. Sprog nævnes som en vigtig faktor, da sprog er med til at inddele folk, og italesætte konstruktioner. Gilliam nævner kategorier, og at disse kategorier rummer normer for hvordan vi skal gebærde os, og gennem dette, får tilskrevet positive og negative kendetegn, handlinger og fællesskaber. Gilliam konkluderer, at identiteter bygger på socialt konstruerede karakterer, og afhænger af tilskrivelse af førnævnte kategorier.(Gilliam, L. (2015) Identitet. Selv, kategori og fællesskab. I T. Ankerstjerne & S. Brostrøm(red.). Håndbog til Pædagoguddannelsen)

# data[].attributes.headline
2. Hvilken betydning har andre mennesker og omgivelserne i forholdet til identitetsskabelse og selvforståelse? 

# data[].attributes.subject
2. Hvilken betydning har andre mennesker og omgivelserne i forholdet til identitetsskabelse og selvforståelse? 

# data[].attributes.body
Kategorisering kan ifølge Gilliam virke selvopfyldende, og man antager derfor en identitet, adfærd og karaktertræk som denne kategorisering tiltaler en. Den skubber os i retning mod nogle mennesker, og væk fra andre (Gilliam, 2015). Mennesker kan opleve, at de deler identitet med andre, og på denne måde, ser man andre mennesker, som værende som en selv. Gruppeidentiteter beskriver medlemskab af konkrete eller forestillede fællesskaber, og afhængigt af, hvordan andre tiltaler én, så bliver man også tilskrevet det fællesskab. Gilliam beskriver det med ordene ”Du tilhører dén gruppe, du er af samme slags som de der folk” (Gilliam, 2015). Identifikation med andre motiverer ifølge Gilliam folk til, at spejle sig i og overtage adfærd, som det tilskrevne fællesskab identificeres med. Denne gruppeidentifikation bidrager også til modidentifikation, hvilket vil sige, at man identificerer sig i modsætning til andre folk i andre grupper (Gilliam, 2015).

Sociale lag er med til, at bestemme folks forskellige identifikationer. Man behøver dog ikke være en del af et specifikt socialt lag for, at kunne identificere sig med det. Dette betyder, ifølge Gilliam, at folk kan være afskåret fra visse dele af deres hverdag, da ens identitet er formet af de sociale grupper, som man identificerer sig med. (Gilliam, 2015)

(Gilliam, L. (2015) Identitet. Selv, kategori og fællesskab. I T. Ankerstjerne & S. Brostrøm(red.). Håndbog til Pædagoguddannelsen)

# data[].attributes.headline
3. Find et eksempel på, hvordan en persons identitet, kendetegn og adfærdsformer skifter fra situation til situation afhængig af konteksten, og hvordan han/hun kategorisere af andre. personer. (Joy)

# data[].attributes.subject
3. Find et eksempel på, hvordan en persons identitet, kendetegn og adfærdsformer skifter fra situation til situation afhængig af konteksten, og hvordan han/hun kategorisere af andre. personer. (Joy)

# data[].attributes.body
En persons identitet ændrer sig afhængig af situationen og konteksten. Eksempelvis skifter man automatisk identitet, i forhold til hvilken arena man er i. Hvis man er sammen med forældrene, så opfører man sig måske ikke på samme måde som man gør over for vennerne. Et andet eksempel kan være at man kan være introvert i en klasse, men det er man ikke over for familien/vennerne, selvom man kan føle tryghed i begge arenaer - så kan det stadigvæk være forskelligt.

# data[].attributes.headline
4. Hvilken rolle spiller den måde man socialiseres på for identitetsdannelsen. Herunder defineres og diskuteres begreberne kategorisering, stereotypering, stigmatisering. 

# data[].attributes.subject
4. Hvilken rolle spiller den måde man socialiseres på for identitetsdannelsen. Herunder defineres og diskuteres begreberne kategorisering, stereotypering, stigmatisering. 

# data[].attributes.body
Mennesker har  systematiseret deres sociale verden ved hjælp af sociale kategorier. Gennem sociale kategoriseringer skaber og befæster den enkelte sin egen positive, sociale identitet. Når børn tilegner sig samfundet, sociale kategoriseringer, tilegner de sig sideløbende et kulturelt syn på, hvordan man skal være sammen og agere følelsesmæssigt overfor mennesker.
Stereotypering kan defineres ved bestemte typer af mennesker med antagende kulturtræk. En type socialt effektive fordomme (ibid, s. 63). Ofte er stereotyper ensidige, overdrevne og tendentiøse beskrivelser, der antages at være dækkende for alle individer inden for kategorien.
Stereotypering kan føre til stigmatisering. Det er en proces, hvorigennem en person tilskrives nogle bestemte negative egenskaber på grund af den enkelte (tilfældige) handlinger, kropslige kendetegn, etnisk baggrund, social position eller lignende. Stigmatisering risikerer at forvandle en blot partiel identitet til en total identitet (Katzenelson, 1994, s. 187). De negative forventninger til et menneske, kan føre til hun/han udvikler en negativ selvopfattelse, der er i overensstemmelse med det negative stigma. (Goffmann 1963, s. 15).

# data[].attributes.headline
5. Hvordan etableres og vedligeholdes diskrimination og stigmatisering på baggrund af kategoriseringer ifølge Marianne Skytte? Brug gerne et praksiseksempel til at forklare jeres forståelse med. 

# data[].attributes.subject
5. Hvordan etableres og vedligeholdes diskrimination og stigmatisering på baggrund af kategoriseringer ifølge Marianne Skytte? Brug gerne et praksiseksempel til at forklare jeres forståelse med. 

# data[].attributes.body
Allerede på side 1 af teksten, støder vi på diskrimination. I form at Gitte og Magnus, møder Samuel og hans mor på stuen i børnehaven. Gitte fortæller: ”Jeg ved godt, at Samuel slet ikke er en rigtig dansker”. Det får tankerne sat i gang i Samuels hoved, og han er blot 4 år gammel.
I forhold til kulturopfattelsen, kan minoritetsborger opfattes helt anderledes fra en etnisk dansker, så opdelingen af mennesker bliver ”os” og ”dem”. Da man ikke ville sammenlignes.
Det kunne evt. ses fra Gitte’s side under stigmatisering processen, at hun bare udforsker de forskellige kultur. Hun har fundet ud af de ikke ligner hinanden med hudfarven og hårfarven for eksempel. Hun er også kun 4 år, derfor har man ikke kendskab til det. Når man er så ung, så lærer man om dreng/pige, mor/far – og det samme hun har hun måske tænkt med hårfarven/hudfarven, og derfor kategoriserer hun ham som en ”ikke rigtig dansker”. Det kan udvikle sig til mange forskellige komplekse processer såsom diskrimination og racisme mellem mennesker. (Skytte, 2008)

# data[].attributes.headline
6. Hvordan kan man forstå begrebet inklusion og hvad er forskellen på begreberne inklusion og rummelighed? 

# data[].attributes.subject
6. Hvordan kan man forstå begrebet inklusion og hvad er forskellen på begreberne inklusion og rummelighed? 

# data[].attributes.body
Der findes flere forskellige definitioner af begrebet inklusion men Rasmus Alenkær definerer det således:

”Inklusion er en dynamisk og vedvarende proces, der har til formål at udvikle mulighederne for ethvert menneskes tilstedeværelse i, og udbytte af, samfundets almene arenaer. I denne proces har man fokus på kvaliteten af det enkelte individs fysiske betingelser, sociale samspil og opgaveløsning inden for rammerne af en valgt kontekst. Der tages i den forbindelse særligt hensyn til dem, der er i farezonen for marginalisering og eksklusion” (Rasmus Alenkær, 2013)

Inklusion kan dermed forstås som at omgivelsernes skal tilpasses således at der er plads og mulighed for deltagelse for alle, og at alle tæller med og har betydning for det samlede fællesskab. Når man er rummelig så putter man barnet i nogle allerede eksisterende rammer, som det så skal tilpasse sig. hvorimod når man er inkluderende så tilpasser man rammerne til det enkelte barns behov. Det betyder at når et barn er rummet, så kan det godt være til stede fysisk uden at det nødvendigvis er inkluderet i fællesskabet på lige fod med de andre børn

.

# data[].attributes.headline
7. Definer og diskuter forskellige kulturforståelsers betydning for børnene/unge/voksnes mulighed for at deltage i anerkendende inkluderende fællesskaber. 

# data[].attributes.subject
7. Definer og diskuter forskellige kulturforståelsers betydning for børnene/unge/voksnes mulighed for at deltage i anerkendende inkluderende fællesskaber. 

# data[].attributes.body
Ifølge Marianne Skytte er der 3 forskellige måder at opfatte kultur på. En evolutionistisk, en relativistisk og en kontekstuel kulturopfattelse (Skytte, M. (2008) Kategorisering og kulturopfattelse. I C. Schou, C. Pedersen og M. Ejrnæs(red.) Samfundet i pædagogisk arbejde (s. 125-132). Akademisk Forlag).
- Inden for den evolutionistiske opfattelse mener man at nogle kulturer er mere udviklede end andre og at de kulturer der ligger øverst i hierarkiet har ret til at forsøge at fremtvinge egne normer, kulturelle værdier og traditioner igennem. Med en evolutionistisk kulturforståelse vil et barn der tilhører en kultur der betragtes som underudviklet og hierarkisk lavt placeret med stor sandsynlighed blive påført et stigma der handler om at barnet er mindre værd end børn fra en kultur der er højere placeret. Og eftersom inklusion handler om at alle skal føle sig som en ligeværdig og værdifuld del af et fællesskab, vil deltagelse i det anerkendende inkluderende fællesskab dermed blive vanskeligt.

- Kulturrelativisme handler om at man så vidt muligt forsøger at undgå at vurdere en anden kultur, men i stedet forstår den på dens egne præmisser. Det vil sige at man holder sine egne normer og værdier ude af sammenhængen og at alle kulturer er ligestillede. Den relativistiske kulturforståelse giver bedre mulighed for at barnet kan deltage i det anerkendende inkluderende fælleskab. Dog er der en risiko for at ligestillingen går tabt, hvis man forklarer et barns handlinger udelukkende ud fra den kultur det befinder sig i, da man måske ubevidst udvikler andre og måske lavere forventninger til nogle børn i forhold til andre, hvilket ikke er i harmoni med inklusions tanken.
-  Den kontekstuelle kulturopfattelse har i modsætning til den evolutionistiske og relativistiske kulturforståelse ikke sin oprindelse i noget grundlæggende. I stedet er kulturelle forskelle defineret indefra af de grupper der er involveret og disse forskelle tillægges kun betydning hvis gruppen ønsker det og er dermed socialt konstruerede.  Den kontekstuelle kulturopfattelse øger muligheden for at alle kan deltage i anerkendende inkluderende fællesskaber, hvor den enkelte kan skabe, fortolke og ændre sine egne identitetsmarkører sammen og hver for sig i relation til andre individer og grupper. Og hvor man som professionel forholder sig nysgerrig og undersøgende i forhold til det enkelte menneske eller gruppe.

# data[].attributes.headline
8. Hvordan synes I generelt at vi som samfund håndterer forskelligheden? – er vi gode til at inkludere og skabe rum for menneskers forskellighed eller findes der særlige grupper som ekskluderes fra samfundets bærende fællesskaber? Hvilke?

# data[].attributes.subject
8. Hvordan synes I generelt at vi som samfund håndterer forskelligheden? – er vi gode til at inkludere og skabe rum for menneskers forskellighed eller findes der særlige grupper som ekskluderes fra samfundets bærende fællesskaber? Hvilke?

# data[].attributes.body
Danmark er altid blevet beskrevet som et multikulturelt samfund, indeholdende mange samfundslag og mennesker. Der er forskellige i regionale dele af landet, og ikke mindst etniske og religiøse, som har udviklet sig endnu mere siden 1960erne. Den danske grundlov beskytter disse forskelligheder, hvorfor der også er grobund for dem. Samtidig har kulturen over for forskelligheder været meget åben, og disse respekteres og der tages hensyn til andre. At have et bæredygtigt, multikulturelt samfund, handler om at være inkluderende. Alle mennesker skal inkluderes, og dette starter allerede i vuggestuen eller dagplejen. Inklusion er dog et svært emne, og lyder bedre teoretisk end i praksis. Det er dog en vanskelig opgave. Allerede fra barnsben skal man kunne lære hvordan man gebærder sig i et fællesskab. Samfundet skal inkludere, da der ikke rigtig er andet at gøre. Det er vigtigt, at mennesker er involveret i samfundets funktioner, og disse kan indses og forklares på utallige måder. Derfor er institutioner som f.eks. børnehaver og folkeskoler utrolig vigtige, da disse er en del af uddannelsessystemet, og det er dette systems opgave, at udføre denne funktion i samfundet.

# data[].attributes.headline
1. Definer/beskriv/vis kort hvad der kendetegner det sociale fællesskab på den bemandede legeplads i Degnestavnen?  

# data[].attributes.subject
1. Definer/beskriv/vis kort hvad der kendetegner det sociale fællesskab på den bemandede legeplads i Degnestavnen?  

# data[].attributes.body
Fodbold er et sprog alle forstår. Hos Niels og Degnestavnen er det sociale fællesskab kendetegnet ved at omdrejningspunktet er fodbold, at være en god kammerat, lære at gebærde sig i et hårdt miljø og finde sin plads i den barske hierarkiske hakkeorden. Der spilles kampe med en rigtig dommer, drengene er til fodboldstævner, hvor Niels er kommentatorer og gør drengene opmærksom på det hvis de skal passe på nerverne. Et par mødre er med på legepladsen og er her en del af det sociale fællesskab, hvor de viser deres interesse i børnene.

# data[].attributes.headline
2. Hvordan vil I beskrive/karakterisere de relationer der er mellem Niels og brugerne?

# data[].attributes.subject
2. Hvordan vil I beskrive/karakterisere de relationer der er mellem Niels og brugerne?

# data[].attributes.body
For nogle af dem er Niels primær omsorgsperson og en faderrolle, der siges om Niels: “Det hænger i ens bevidsthed, normer, regler og værdier, især regler, man stadig lever efter, han var den første der lærte os noget”. Niels udtrykker bekymring og omsorg blandt ved at sige: “du ser lidt ked ud af det” og lytter derefter til hvad de har på hjerte, i en åbent kommunikationsmønster. Han er i øjenhøjde med børnene og ser tingene fra børneperspektiv (Ster, 2000). Respekten for ham er tydeligt til stede hos alle der er rundt om ham. Når der er eller der kan udvikle sig problemer, sætter Niels sig ned og taler med hvert enkelt.

# data[].attributes.headline
3. Hvilke pointer fra filmen mener I er vigtige i forhold til at fremme inklusion og forebygge eksklusion? 

# data[].attributes.subject
3. Hvilke pointer fra filmen mener I er vigtige i forhold til at fremme inklusion og forebygge eksklusion? 

# data[].attributes.body
Cykelturen hvor andre drenge bliver inviteret med. pokalerne, point system, sammenhold, speaker imens kampen er i gang. når drengene er ved at komme op og toppes under kampen, siger Niels altid til drengene pas på nerverne, dem kan i jo altid arbejde med. Så ingen af drengene føler sig forkerte i samspillet med de andre drenge. han viser drengene at han stoler på dem, Han viser drengene  tillid.  Niels ord husker de. Niels favner dem alle ud fra hver af deres identitet.

Hvis Niels ekskludere nogle drenge fra klubben er det kun hvis de begynder at få en kriminel løbebane. Han laver også Adfærdsprofil som bliver lavet i aftale med en af de store drenge om at man skal behandle de små drenge ordentlig, man skal sørge for alle er en del af fællesskabet.

# data[].attributes.headline
4. Hvilke betydning får det for børnene og deres selvoplevelse på legepladsen? (Brug gerne eksempler med enkelte børn) 

# data[].attributes.subject
4. Hvilke betydning får det for børnene og deres selvoplevelse på legepladsen? (Brug gerne eksempler med enkelte børn) 

# data[].attributes.body
De får en viden om at det vigtigt at man er gode kammerater, altså vigtigheden i at danne gode relationer.   han taler til drengene på en ordentlig måde, han taler aldrig ned til drengene. han giver dem konstruktiv feedback, og giver dem noget at reflektere over. Han glemmer aldrig den han taler med.  En af hans drenge er meget   ked af det efter en kamp. Niels siger :Vi skal videre, det gør ikke noget, at  tabe for du er en dygtig spiller, også selvom vi taber. Niels mærker han stadig er ked af det, og  ser  med det samme at han også er god til at cykel, derfor danner Niels et cykelhold hvor der er nogle stykker med ude og cykle. Da de kommet til målet  står pårørende med flag og tager imod alle drengene på cykelholdet. Det viser også at forældre bakker op om alle børnene, der har meldt sig til cykelholdet.

En  er anfører på cykelholdet, hvilket han har helt styr på. derfor giver Niels ham til opgave at næste gang de cykler skal han også være anfører. Niels prøver at få ham ud af den kriminelle løbespor. Derfor er det vigtigt for Niels at give ham noget vigtigt at tage sig til, så han måske ikke fortsætter i den negative retning såsom at komme med i en bande.
Pierre Bourdieus (1930-2002) habitusteori er en socialiseringsteori, som forklare hurtigt hvordan man skal opfatte verden, og hvorledes de gennem deres fællesskaber eller i sociale sammenhæng de indgår.