# data[].attributes.body
Helleristningene var det aller første og er det eldste skriftspråket. Det var førhistoriske bilder som ble hugget, skjært eller risset inn i stein eller tre. De risset motiver fra jakt og jordbruk for å kommuniserer å finne løsninger for jakt og mer. Helleristninger finner vi over hele verden.

Som regel finnes helleristningene på lokaliteter som ligger åpent i dagen, men mange forekomster, spesielt de malte, finnes også i huler eller under hellere.

De nordiske helleristningene hører til de mest motivrike og stilmessig sterkest varierte. De utgjør to hovedkomplekser: de såkalte veideristningene, knyttet til jegerens kulturform i steinbrukende tid, og de som gjerne kalles jordbruksristninger. Disse har sin egentlige bakgrunn i bondens kultur og religions form fra bronsealderen.

# data[].attributes.body
Urnordisk ble brukt over hele Norden.  I skriftspråket brukte de Runer, det besto av rette streker som var skåret inn i stein eller tre.  Det var typisk urnordisk å bruke lange ord.

De urnordiske runeinnskriftene er skrevet i den eldre runerekka, og de eldste innskriftene kan kanskje dateres så langt tilbake som før 200 evt.

Det har også vært viktig vitenskapelig at vi har god kjennskap til urnordisk, det det sånn vi har lært oss mer om det germanske språket og utviklingen til språket.

# data[].attributes.body
Norrønt var det språket de snakket for eksempel under perioden der pesten svartedauen herjet i Europa.

Norrønt var språket i Norge og landet som ble brukt av folket i Norge i vikingtida. I Norge ble norrønt brukt i vikingtida og middelalderen. Norrønt er et samlebegrep på gammelnorsk og gammelislandsk.

Moderne norsk, islandsk og færøysk, kommer fra norrønt, et språk som vi snakket på Orkanøyene og Shetland fram til 1700-talet.

Overgangen fra urnordisk til Norrønt, som sagt var urnordiske ord veldig lange, de ble forkortet. I Norrønt tid ble runene erstattet av det latinske alfabetet, det er hva vi bruker idag.

# data[].attributes.body
Svartedauen var en pest som foregikk mellom år ca 1350-1550. Pesten spredde seg over nesten hele Europa. Man tror at pesten kom til Europa med skipene til kjøpmennene, at det var rotter på skipet som brakte med seg bakterier som gjorde folk syke. Over halve folket i Europa ble smittet, og det var tilsammen 60% av folket som døde av svartedauen. Når svartedauen kom snakket vi norrønt også kaldt gammelnorsk, men det var en veldig liten del av befolkningen som kunne det skriftspråket ennå. De som kunne skriftspråket var ofte prester, diktere og poeter osv. Mange av disse ble smittet av pesten, det førte til at mye av språket også døde ut.

# data[].attributes.body
Mellomnorsk er det språket de norske utviklet etterhvert, det var dette som etterhvert ble til nynorsk.

Mellomnorsk er det som har blitt utviklet av det norske skriftspråket i den mellomnorske perioden som har vart fra 1350-1550.

På 1200-tallet var det den norske kongen som styrte over Island, Færøyene, Grønland, Shetland.  Mens på 1300-tallet døde kongestyret ut grunnet mangel på en tronarving. Da ble kongemakten svekket, og landet kom i union med Sverige og Danmark.

I 1348 kom svartedauden til Norge og mange av de som kunne lese og skive, ble hardt rammet. Det regnes med at det var dansk som tok over som skriftspråk fra midten av 1500-tallet.

Mellomnorsk er et stadium av norsk språk som varte fra tiden etter svartedauden og frem til 1536.

Mellomnorsk tok gradvis over for det norrøne språket etter svartedauden hadde herja landet rundt om i landet i 1349.

# data[].attributes.body
Det var da vi var i union med Danmark, da snakket vi mest dansk, men vi hadde fortsatt vårt eget skriftspråk.

Det norske riksrådet ble ikke opphevet før i 1536, og den egentlige dansketiden kan sies å ta til da.

Da Olav den 4 arvet landet etter faren sin, i 1380, kom landet i et politisk fellesskap med Danmark som kom til å vare i ulike utforminger til 1814. Noen opprinnelig avtale mellom landene om innholdet i det politiske fellesskapet er ikke kjent. Ved Olavs tidlige død i 1387, valgte riksrådene både i Danmark og Norge. I Sverige hadde kong Albrekts styre raskt avfødt misnøye både blant aristokrati og øvrige befolkning som følge av mecklenburgeres posisjon i forvaltningen og påståtte urimelige skattepålegg. Flere oppgjør hadde ikke lyktes i å bilegge konflikten permanent

# data[].attributes.body
Når vi i Norge fikk vår egen grunnlov, ville vi også ha vårt eget språk, derfor fornorsket vi dansken. Det er dette som er nynorsk.

Fornorskning om politikken. 1814–1851, før 1814 var Norge en del av Danmark. Under Danmark ble samenes tradisjonelle religion motarbeidet med både voldsmakt og andre midler. Den danske staten førte derimot ingen «fordanskingspolitikk» mot samene.

Etter at Norge kom i union med Sverige i 1814 vokste en norsk-nasjonalistisk løsrivelsesbevegelse fram.

I 1885 var det et vedtak som ble kalt jamstillingsvedtaket, da ble det vedtatt å sidestille riksmålet med landsmålet, som idag er nynorsk og bokmål.

# data[].attributes.headline
Henrik Wergeland (1808-1845) og Johan Sebastian Welhaven (1807-1873)

# data[].attributes.subject
Henrik Wergeland (1808-1845) og Johan Sebastian Welhaven (1807-1873)

# data[].attributes.body
Henrik Wergeland var en veldig kjent dikter på 1800-tallet.
Han ønsket ei gradvis fornorsking av det danske skriftspråket. Danske ord og uttrykk måtte avløses av norske, og skrivemåten burde bli mer tilpasset norsk uttale.

Johan Sebastian Welhaven og en gruppe som mente at dansk språk fortsatt måtte gjelde, og at det var viktig å ta vare på det kulturelle fellesskapet med landene på kontinentet. Fremdeles hadde embetsstanden både plikt og rett til å gå foran og styre utviklingen, mente Welhaven og hans krets.

De var hverandres største motstandere om språket.

# data[].attributes.body
Peter Andreas Munch var språkforsker, geograf og historiker. Han brukte mye tid på å skildre Norges oldtids og middelalderhistorie, fra oldtiden til 1397.

Mange mente at de så på det norske skriftspråket som det som gjorde Norge til en egen nasjon. Peter Andreas Munch mente at skriftspråket ikke hadde noe med nasjon og gjøre. Han mente at tale-språket var nokk.

# data[].attributes.body
Peter Christen Asbjørnsen og Jørgen Moe er to personer som var veldig interessert i eventyr. De levde fra 1812-1885 og 1813-1882.

De møtte hverandre i Ringerike der begge var for å få komme i gang med universitetsstudiene, de var på besøk til en prest som skulle hjelpe dem med det.

De levde i Christiania. De er kjent over hele Norge fordi de reiste rundt i hele Norge for å samle inn ulike eventyr fra forskjellige folk.

Alle eventyrene de samlet inn skrev de ned og lagde en bok av det så alle i hele Norge kunne lese det.

# data[].attributes.body
Knud Knudsen var lærer i norsk og forsket på språket. Knud Knudsen brukte kunnskap som han hadde fra å ha lært elevene sine på skolen for å fornorske språket. Han brukte typiske ord som elevene hadde skrevet feil inn i den nye norsken. Det er derfor han blir kalt bokmålens far.

# data[].attributes.body
Ivar aasen er kjent som nynorsk skriftspråk sin skaper, han reiste rundt i Norge for å samle inn ulike dialekter fra folk på bygda, på landet, og rundt om i byene.

Nynorsk er det som blir kalt landsmålet.

# data[].attributes.body
Norges mållag ble stiftet i 1906 i Kristiania for å fremme landsmål.

Unionen med Sverige oppløses. Første rettskrivningsform, dansk-norsken får navnet "riksmål"

Det som skjedde i 1907 skjedde etter unionsoppløsningen i 1905 og møtte liten motstand. Det ble nå innført obligatorisk sidemålsstil i skolen, de bløte konsonantene (b, d, g) ble gjort om til harde (p, t, k), dobbelt konsonant ble innført i noen ord, og ubestemt flertall og preteritum som sluttet på -e ble fornorsket.

# data[].attributes.headline
1929 - da nynorsk offisielt ble et språk

# data[].attributes.subject
1929 - da nynorsk offisielt ble et språk

# data[].attributes.body
I den norske språkpolitikken utover 1900-tallet som ble styrt av Venstre og etterhvert overtatt av Arbeiderpartiet, var det et forsøk på å sette sammen riksmålet og landsmålet (i 1929 forandret til henholdsvis bokmål og nynorsk) til ett skriftspråk som var samnorsk.

# data[].attributes.body
Språktreet er et bilde på språktilegnelsen. Å tilegne seg et språk kan illustreres i et tre. Stammer, røtter, kvister, grener og blader henger nøye sammen, påvirker hverandre og utgjør en helhet. Slik er det også med språk.