# data[].attributes.body
Jeg får typisk 4 måltider om dagen.
- Morgenmad: Til morgen spiser jeg cornflakes med musli og mælk.
- Frokost: Her spiser jeg en sandwich, der indeholder avokado, pesto, tomat.
- Mellemmåltid (snack): Som snacks indimellem måltiderne spiser jeg typisk frugt, en eller anden form for kiks eller nødder.
- Aftensmad: Hvad end mine forældre servere.

Brød ikke særligt bæredygtigt, da at producere et brød på 800 g. kan udlede 589 gram co2, det kommer dog selfølgelig an på hvilket type brød det er.

* Spise mindre kød, så co2 udledningen begrænses.
* Spise danskproduceret fødevarer.
* Handle lokalt.
* Købe grøntsager og frugt i sæson.
*Spis planterigt varieret og ikke for meget.

# data[].attributes.body
-Til morgenmad spiser jeg typisk brød med smør, eller med andet pålæg. Til frokost spiser jeg ofte en rugbrødsmad som indeholder avokado, pesto og kylling og tilsidst til aftensmad spiser jeg meget forskelligt, da det kommer an på, hvad mine forældre laver af mad. som snacks indimellem måltiderne, spiser typisk frugt, nødder eller kiks.

- brød er typisk ikke bæredygtigt, da et brød på 800 gram, kan udlede 589 gram CO2, men det kommer selvfølgelig an på, hvilket brød man spiser.

- Have kødfrie dage/spise mindre kød, så CO2 udledningen begrænses. Spise danskproduceret fødevarer, handle lokalt, købe grøntsager og frugt i sæson og spise planterigt, varieret og ikke for meget.

# data[].attributes.body
Jeg lagde især mærke til de erstatninger, der var i forhold til kød, hvilket jeg synes var interesant da det ikke er typiske råvarer, vi indtager i vores kost.

Jeg bemærkede også de forskellige ting, man skulle være bevidst om, inden man købte maden, som f.eks æbler. Dette kunne være at lede Økologiske eller  danskproduceret fødevarer.

Den sidste ting som overraskede mig var, at transportering af mad, er en af de største faktorer i CO2 - udledning.

Kødet udleder mere co2, fordi det oftest bliver transporteret fra udlandet, da det er for dyrt for landmændene at handle og sælge lokalt.

F.eks. det overskydende mad nævner de som meget problematisk, fordi det er til skade for både miljøet, pengepungen og klimaet.

Det globale gennemsnit er omkring 43 kg. kød pr. person hvert år i verden. Danmark har et gennemsnit på 48 kg pr. år, hvilket ville sige at vi ligger temmelig højt oppe på listen.

Det anbefales at spise 600 gram frugt og grønt om dagen, hvoraf mindst 300 gram bør være grøntsager. Danskere spiser gennemsnitligt 430 g. frugt og grønt om dagen, hvilket vil sige at vi ikke spiser det vi bør, men under anbefalingen.

De mest fortrukne grøntsager i Danmark er tomater, kartofler, løg og gulerødder. Jeg vil tro, det er disse 4 grøntsager da de er holdbarer hele året langt.

En madvane danskere ofte har, inklusivt mig selv, er at spise hele familien sammen ved spiseboret mindst 5 gange om ugen.

# data[].attributes.body
-Jeg lagde især mærke til de erstatninger der var, i forhold til kød, hvilket jeg syntes var spændene da det ikke er typiske råvarer vi indtager i vores kost.

Jeg bemærkede også de forskellige ting, man skulle være bevidst om, før man købte maden, som for eksempel æbler. Dette kunne være at lede efter økologiske eller danskproduceret fødevarer.

Den sidste ting som overraskede mig var, at transportering af mad, er en af de største faktor i CO2 - udledning.

-Kødet udleder mere CO2, fordi at de oftes bliver transporteret fra udlandet. Dette sker fordi det er for dyrt for landmændene at handle lokalt og priserne i slagterne er meget høje.

-Det overskyede mad nævner de, som er meget problemtisk, fordi det er til skade for både miljøet, pengepungen og klimaet.

-En gennemsnitlig dansker spiser omkring 48 kg kød pr. år. Det globale gennemsnitlige er omkring 43 kg. kød pr. år, hvilket vil sige at Danmark ligger højt oppe på listen.

Det er blevet anbefalet at spise omkring 600 gram frugt og grønt om dagen, hvoraf mindst 300 gram bør være grøntsager. Danskerne spiser gennemsnitlig 430 gram frugt og grønt om dagen, hvilket vil sige at danskere ikke spiser nok grønt.

De mest fortrukne grøntsager i Danmark er tomater, kartofler, løg og gulerødder. Jeg tror det er disse fire grøntsager, som er mest populære, fordi de er holdbare året langt.

En madvane danskere ofte har, inklusivt mig selv, spiser hele familien sammen ved spisebordet mindst 5 gange om ugen.

# data[].attributes.body
De varer, vi køber, og den mad, vi spiser, har en indvirkning på klimaet. Hvis du vil være en klimabevidst forbruger, skal du købe mere grønt, mindre kød og lokale råvarer i sæson.

Tænk på miljøet

Vi lever i en verden, hvor mulighederne er næsten uendelige. I supermarkedet kan vi få næsten alle de varer, vi vil have. Vi behøver ikke at gå i flere forskellige specialbutikker. Alt fra tropisk frugt til spanske skinker og franske oste kan du få lige der i dit supermarked. Varer fra hele verden kan købes lige om hjørnet.

Men selv om vi har alle de muligheder, er der alligevel grund til, at vi tænker over, hvad vi kommer i indkøbskurven og vores mund.

Når fødevarer bliver fragtet fra udlandet, sætter det et aftryk på klimaet. Produktionen af kød udleder store mængder drivhusgasser. Når vi køber mere mad, end vi spiser, ender det overskydende ofte i skraldespanden – til skade for både miljøet, pengepungen og klimaet.

Vi kan heldigvis selv være med til at gøre noget i kampen for en grønnere fremtid. Det kræver, at vi som forbrugere bliver mere bevidste og tager de råd og vejledninger til os, som forskerne og eksperterne kommer med. Råd som blandt andet lyder på at spise mindre kød og mere grønt, handle lokalt og købe grøntsager og frugt i sæson.

Kød og miljø

Æg og bacon til morgenmad, leverpostej på rugbrødsmaden og en god, saftig bøf til aftensmad. Kød spiller en helt central rolle i kosten hos mange mennesker. Det kan derfor være svært at forestille sig en fremtid uden kød på tallerkenen. Men det kan være en rigtig god idé at begynde at tænke over, hvor meget kød man spiser. Produktionen af kød er nemlig sammen med produktionen af smør, ost og fløde noget af det, der belaster klimaet allermest.

Det er kun omkring 10 % af energien i husdyrenes foder, der bliver til energi i det kød, vi spiser. Det betyder, at man kan producere mad til cirka ti gange så mange mennesker med det samme landbrugsareal, hvis man dyrker grøntsager og korn i stedet for dyrefoder. Det kræver altså mere landbrugsjord og mere energi til at dyrke markerne at fremstille animalske fødevarer i forhold til vegetabilske. Samtidig udleder mange landbrugsdyr som køer og får en del methan igennem deres fordøjelse. Methan er en meget kraftigere drivhusgas end CO₂.

Derfor er kød og andre animalske produkter de fødevarer, der udleder mest CO₂ pr. kg.

Kød og sundhed

Det er ikke kun klimaet, vi er med til at forbedre ved at mindske forbruget af kød. Det er også med til at forbedre vores egen sundhed. Derudover vil det økonomisk være en gevinst at fravælge kødet, da kød vejer tungt i budgettet.

Gennem det seneste årti er der kommet mange forskellige bud på, hvordan man kan mindske sit kødforbrug. Et af buddene er at erstatte kød med linser, kikærter og andre bælgfrugter. De er ikke bare fedtfattige – bælgfrugter indeholder både vitaminer, mineraler og kostfibre og har et højt proteinindhold. Det gør dem til et godt alternativ til kød i vores kost.

De officielle kostråd

Den 7. januar 2021 blev de nye kostråd lanceret. Det er Fødevarestyrelsen, som står bag rådene. I den nyeste udgave af rådene er der også kommet fokus på klimaet. Kostrådene består af syv råd, som skal vejlede os i, hvordan man får en balance i det, man spiser og drikker, både i forhold til sundhed og klima.

Sæson og lokalt

Tjekker du, om dine æbler kommer fra udlandet eller er danskproducerede, når du handler? Hvis ikke, så burde du måske begynde at gøre det. Når vi importerer varer fra udlandet, koster det på klimakontoen, fordi transporten er lang. Køber vi derimod lokaltproducerede fødevarer, er transporten mindre, og det giver et lavere CO₂-aftryk. Derudover skal man gå efter varer, som er i sæson. Når varerne er i sæson, er de ofte billigere og har mere smag, og så reduceres klimaudledningen fra transport også.

# data[].attributes.body
- Hvad overraskede dig, eller hvad lagde du mærke til fra teksten? Skriv tre pointer ned i stikord.

- Hvorfor udleder produktionen af kød mere CO₂ end produktionen af grøntsager?

- Hvilke andre faktorer (udover kødforbrug) nævner teksten som problematiske?

Undersøg nu danskernes madvaner på nettet. Husk at skrive kilderne ind i jeres besvarelse!

Hvor meget kød spiser en gennemsnitlig dansker? Er det højt eller lavt i forhold til resten af verden?

Hvor mange grøntsager anbefales det at spise om dagen? Hvor mange grøntsager spiser en gennemsnitlig dansker?

Hvilke fire grøntsager spiser danskerne mest af? Hvorfor tror du, at det er de fire?

Sammenlign dine egne madvaner med en gennemsnitlig danskers. Er der forskelle?

Lav et opslag herinde i padlet med din besvarelse. Husk at skrive navn på opslaget!

# data[].attributes.body
Undersøg dine egne madvaner:

Skriv ned, hvad du spiser i løbet af en typisk dag. Husk både morgenmad, frokost og aftensmad – og de snacks og mellemmåltider du spiser ind imellem.

Hvor bæredygtig er den mad, du har spist? Begrund dit svar.

Skriv fem ting, du og din familie kan gøre/ændre, hvor I begrænser jeres CO2 aftryk. Brug både informationer i teksten, men brug også:

https://saeson-web.dk/frugt-groent-i-saeson/

https://altomkost.dk/raad-og-anbefalinger/de-officielle-kostraad-godt-for-sundhed-og-klima/

Lav et opslag med dit svar og husk at skriv navn!