# data[].attributes.body
Kurzemes hercogs no 1698. gada 22. janvāra līdz 1711. gada 21. janvārim.

Viņa valdīšanas laikā hercogvalsti pārmaiņus okupēja Zviedrijas un Krievijas karaspēki.

Miris 18 gadu vecumā ceļā no Pēterburgas uz Narvu pēc kāzām ar Pētera I brāļameitu Annu.

# data[].attributes.body
1693. - 1740.

Frīdriha Vilhelma sieva. 1730. gadā kļuva par Krievijas carieni.

Annas valdīšanas laiku no 1730. līdz 1740. gadam sauc par bironiādi.

# data[].attributes.body
Ketlers Ferdinands (1655.-1737.) - Kurzemes un Zemgales hercogistes reģents (1698.-1709.), pēdējais hercogs (1711.-1737.) no Ketleru dinastijas.

# data[].attributes.body
1696. - 1750.

Morics panāca, ka landtāgs apsolīja ievēlēt viņu par nākamo Kurzemes hercogu, kurš mantotu troni pēc Ferninanda nāves.

# data[].attributes.body
Kurzemes un Zemgales hercogs 1737-1769.

Kurzemē Birons lika sev celt greznas pilis. Ievērojamākās no tām bija pēc itāļu izcelsmes arhitelta Rastrelli projekta celtās Rundāles pils un Jelgavas pils, taču viņam piederēja arī citas rezidences -  Zaļenieku, Vircavas, Svētes un Lustes pils.

Hercogs atpirka no muižniekiem ieķīlātās muižas un veidoja saimnieciskus kompleksus - ekonomijas.

Izdevās nedaudz atdzīvināt pēc Jēkaba laikiem sastingušo ekonomiku, taču tas tika darīts tikai ar vienu mērķi - vairot personisko greznību un bagātību absolūtisma stilā.

1740. gadā Bīrons tika arestēts, apvainots valsts izlaupīšanā, spiegošanā, krāpšanā, reliģiozitātes trūkumā utt. un kopā ar ģimeni izsūtīts trimdā uz Sibīriju.

# data[].attributes.body
Kurzemes un Zemgales hercogs Ernsts Johans Bīrons Rundāles muižu iegādājās 1735. gadā .

Senā muižas kungu māja tika nojaukta, lai tās vietā uzceltu pašreizējo Rundāles pili.

# data[].attributes.body
Zaļās muižas jeb Zaļenieku muižas bijusī kungu māja atrodas Zaļenieku pagasta Zaļeniekos.

Tā tapusi pēc Kurzemes hercoga Ernesta Johana Bīrona pasūtījuma kā medību pils laikā no 1767. līdz 1775. gadam.

Pili projektējis arhitekts Frančesko Bartolomeo Rastrelli, taču tās celtniecību realizējis Severīns Jensens.

# data[].attributes.body
1729. - 1796.

Bija Krievijas impērijas ķeizariene.

Viņas valdīšanas laiks ilga 34 gadus.

Lika atsaukt no trimdas Ernstu Bīronu.

# data[].attributes.body
1742.-1800.

Pēteri intersēja māksla un zinātme, bet politiku viņš uztvēra kā apgrūtinājumu.

Kurzemes iekšpolitika un ārpolitika  Pēterim Bīronam sagādāja lielas raizes, amatā stāšanas dienā Kurzemes landtāgs atteicās zvērēt hercogam uzticību.

# data[].attributes.body
Hercogs Pēteris 1775. gadā Jelgavā nodibināja Pētera akadēmiju ( Academia Petrina).

Tur mācija literatūru, matemātiku,ģeogrāfiju, vēsturi, klasiskās valodas, fiziku, dabaszinības, filozofiju, tiesības un teoloģiju.

Akadēmijā uzņēma muižnieku un bagāto pilsētnieku bērnus.

Akadēmijas bibliotēkai hercogs uzdavināja apmēram 15 000 grāmatu.

# data[].attributes.body
1792. gadā nemirus izraisīja Kurzemes hercogistes dzirnvanieku cunftes sadursme ar hercoga ierēdņiem atalgojuma dēļ. Dzirnavnieki apsūdzēja hercoga muižu pārvaldnieku nelikumībās un lūdza lietu izskatīt tiesā, kā arī atjaunot dzirnavnieku cunftei pārvaldnieka darbības dēļ zudušās privilēģijas.

# data[].attributes.headline
Kā būtu bijis saglabāt Kurzemes hercogistes valstisko suverenitāti. 

# data[].attributes.subject
Kā būtu bijis saglabāt Kurzemes hercogistes valstisko suverenitāti. 

# data[].attributes.body
Tā kā hercogs Pēteris neintersējās par politiku, viņš nespēja autoritāri  pārvaldīt pār savu hercogisti. Viņam vajadzēja intersēties par iekšpolitiku un tirdzniecību. Pamatojoties uz vēsturnieku atkklājumiem, hercogs tirāniski izturējās pret muižniekiem, kas veicināja pilsoņu uzticības zudumu. Hercogam vajadzēja rast kompromisu ar pilsoņiem un izturēties pret tiem iecietīgāk, lai nesekmētu dumpi.