# data[].attributes.body
הייתי רוצה לשאול- איך קמים מחדש לאחר השחרור? מאיפה לוקחים כוחות ואמונה להמשך?

# data[].attributes.headline
שמחה תורגמן 

# data[].attributes.subject
שמחה תורגמן 

# data[].attributes.body
צפיתי בחומרים אך ,העדות של משה סרבניק והסרטון השחרור לא נפתחו . וגם הסרטון של אושויץ בירקנאו .

# data[].attributes.headline
תגובה- רבקה אפשטין

# data[].attributes.subject
תגובה- רבקה אפשטין

# data[].attributes.body
יצר החיים של היהודים לאחר כל הסבל. הייתי רוצה לשאול את העדים: איך היה בכם הכח להמשיך למרות הכל? לקום מאפר ולהקים עולם חדש?

# data[].attributes.headline
מרצח בבורות הירי להקמת מערך מחנות ההשמדה. (צפייה מדקה 05:30)

# data[].attributes.subject
מרצח בבורות הירי להקמת מערך מחנות ההשמדה. (צפייה מדקה 05:30)

# data[].attributes.attachment_link.title
'שלבים ב'פתרון הסופי

# data[].attributes.headline
מדוע הנאצים החליטו "לתעש" את שיטת הרצח בבורות הירי?

# data[].attributes.subject
מדוע הנאצים החליטו "לתעש" את שיטת הרצח בבורות הירי?

# data[].attributes.body
1941

# data[].attributes.body
הנאצים החליטו "לתעש" את שיטת הרצח בבורות ירי גם כדי שהרצח יהיה מהיר יותר, ושאנשי הss לא יצטרכו להרוג את האנשים פנים מול פנים

# data[].attributes.headline
תמר חיים - בורות הירי

# data[].attributes.subject
תמר חיים - בורות הירי

# data[].attributes.body
מכיון שהירי ההמוני היה איטי, ודרש הרבה משאבים כספיים ונפשיים זה גרם למצוקה נפשית לחיילים. הם חיפשו דרך מהירה ונקייה יותר לרצח המוני – וזה מה שהוביל להקמת מחנות השמדה עם תאי גזים.

# data[].attributes.body
בורות הירי היוו בעיה עבור הגרמנים בשל בזבוז התחמושת והצבת החיילים הכרמנים פנים אל פנים מול היהודים. עקב כך חיפשו פיתרון חדש ויעיל יותר

# data[].attributes.headline
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.subject
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.body
הנאצים רצו גם פתרון ל״בעיית היהודים״ כמו שקורה במזרח, והחליטו שכאשר הרצח יהיה מתועש הדבר יקל על החיילים הנאצים, שכן יעמדו גם מול נשים וילדים.

# data[].attributes.headline
על איזה "נסיון קודם" התבססו הנאצים בהקמת מערך מחנות ההשמדה? קראו את דבריו של פרופ' כריסטופר בראונינג והשיבו

# data[].attributes.subject
על איזה "נסיון קודם" התבססו הנאצים בהקמת מערך מחנות ההשמדה? קראו את דבריו של פרופ' כריסטופר בראונינג והשיבו

# data[].attributes.body
1941

# data[].attributes.attachment_link.title
כריסטופר בראונינג

# data[].attributes.headline
תאיר אטרה- תשובה

# data[].attributes.subject
תאיר אטרה- תשובה

# data[].attributes.body
היה לנאצים ניסיון קודם שהוביל להקמה של המחנות השמדה, זה היה הניסיון הקודם עליו התבססו הנאצים:

1. ניסיון קודם ב"מחנות ריכוז" (מ1933)- כך יכלו לבצע את ההרג בחשאיות.

2. הטכנולוגיה של תוכנית אונתסיה- שיטת הרג לאנשים ה"לא כשירים"(חולי נפש וכדומה) שהייתה קיימת בגרמניה, השיטה הייתה יעילה והיה ריחוק פסיכולוגי בין ההורג לנהרג, בשיטה הזאת השתמשו גם בשואה.

3. תוכניות קודמות ל"יישוב מחדש", כך הזרימו את היהודים אל מחנות ההשמדה

# data[].attributes.headline
תמר חיים-התבססות הנאצים

# data[].attributes.subject
תמר חיים-התבססות הנאצים

# data[].attributes.body
הנאצים התבססו על ניסיון קודם ממחנות הריכוז, ממבצע אותנסיה שבו השתמשו בגז להשמדת נכים, ועל ניסיון לוגיסטי מגירוש אוכלוסיות – כדי לפתח את מחנות ההשמדה. שילוב של שיטות אלו אפשר להם לבצע רצח המוני שיטתי ויעיל במסגרת "הפתרון הסופי".

# data[].attributes.body
הנאצים התבססו על ניסיון העברת של האפלה וחשאיות בריכוז היהודים ובשליטה בהם

# data[].attributes.headline
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.subject
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.body
עוד לפני הקמת מחנות ההשמדה וההחלטה על הפתרון הסופי הוקמו מחנות ריכוז שנועדו לבודד את היהודים משאר האזרחים, אותם המחנות שימשו לאחר מכן את הנאצים למחנות השמדה. בנוסף היה להם את הטכנולוגיה של שיטת ההרג שאיפשרה ניתוק פסיכולוגי, וכוח אדם רב ששימש קודם לכן לתכנית ההגירה.

# data[].attributes.headline
תשובה- הודיה זוארץ

# data[].attributes.subject
תשובה- הודיה זוארץ

# data[].attributes.body
הנאצים התבססו בעיקר על הניסון העברת היהודים ממקום למקום והכנסתם לתוך מחנות ריכוז דבר שהוביל ליצירת חשאיות מוחלטת בנוגע למעשיהם ביהודים.

# data[].attributes.headline
איזה מקום תפסה מערכת המחנות במימוש האידיאולוגיה הנאצית בזמן מלחמת העולם השנייה?

# data[].attributes.subject
איזה מקום תפסה מערכת המחנות במימוש האידיאולוגיה הנאצית בזמן מלחמת העולם השנייה?

# data[].attributes.attachment_link.title
מושג בתולדות השואה: מחנות (אנימציה)

# data[].attributes.body
בהתחלה המחנות שימשו לדיכוי של מתנגדי המשטר, לאחר מכן גם שימשו המחנות למימוש 'תורת הגזע' בהתחלה היו שם האנשים שנחשבו "פגומים" (צוענים לדוגמה) וגם שבויי מלחמה, הם השתמשו באסירים במחנות גם בשביל כוח עבודה. המחנות מימשו את האידאולוגיה של תורת הגזע, לכן לבסוף המחנות שימשו בעיקר להשמדת היהודים .

# data[].attributes.headline
תמר חיים- מערכת המחנות

# data[].attributes.subject
תמר חיים- מערכת המחנות

# data[].attributes.body
מערכת המחנות שימשה לדיכוי מתנגדים פוליטיים, לשעבוד ולניצול כוח עבודה, ובעיקר להשמדת היהודים במסגרת "הפתרון הסופי". דרך המחנות הצליחו הנאצים ליישם את רעיון "טיהור הגזע", ולהוציא לפועל את מטרותיהם הגזעניות והאנטישמיות בצורה שיטתית ומתועשת.

# data[].attributes.body
המחנות שימשו את הגרמנים עבור מימוש האידיאולוגיה הנאצית הגורסת כי ה"גזע הארי" צריך לשלוט בעולם ועל "סוגי" אנשים כמתנגדי המשטר, שבויי המלחמה צריכים להיות תחת שליטה במחנות עבודה ולשרת את הגרמנים.זאת יחד עם "פגומים" צוענים ובאופן גורף ושיטתי יהודים, צריכים להיות מושמדים ולהיעלם מהעולם.

# data[].attributes.headline
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.subject
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.body
בתחילה המחנות שימשו לריכוז מתנגדי המשטר, א-סוציאלים, ויהודים. לאחר מכן שימשו לתפיסת שטחים כבושים, כוח עבודה כלכלי, ולשבויי מלחמה. ולבסוף המחנות שימשו למחנות השמדה של העם היהודי.

# data[].attributes.headline
8.12.1941 – הופעל מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבאיזור לודז' Lodz .במחנה חלמנו השתמשו במשאיות גז לרצח הקורבנות. המחנה פעל ברציפות עד אפריל 1943 ,נסגר ליותר משנה, ובקיץ 1944 הופעל שנית לזמן קצר. לפי ההערכה נרצחו בחלמנו כ-.יהודים 320,000

# data[].attributes.subject
8.12.1941 – הופעל מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבאיזור לודז' Lodz .במחנה חלמנו השתמשו במשאיות גז לרצח הקורבנות. המחנה פעל ברציפות עד אפריל 1943 ,נסגר ליותר משנה, ובקיץ 1944 הופעל שנית לזמן קצר. לפי ההערכה נרצחו בחלמנו כ-.יהודים 320,000

# data[].attributes.body
שמעון סרבניק - הניצול היחידי מחלמנו

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יד ושם רשות הזיכרון לשואה ולגבורה

# data[].attributes.attachment_link.title
עדותו של שמעון סרברניק

# data[].attributes.headline
בכירים נאציים על הפתרון הסופי: 

# data[].attributes.subject
בכירים נאציים על הפתרון הסופי: 

# data[].attributes.body
גבלס 13.12.1941

# data[].attributes.headline
בכירים נאציים על הפתרון הסופי:

# data[].attributes.subject
בכירים נאציים על הפתרון הסופי:

# data[].attributes.body
הנס פרנק 16.12.1941

# data[].attributes.headline
מה היו המטרות של כינוס ועידת ואנזה (ינואר 1942)? 

# data[].attributes.subject
מה היו המטרות של כינוס ועידת ואנזה (ינואר 1942)? 

# data[].attributes.body
20.1.1942

# data[].attributes.attachment_link.title
מושג בתולדות השואה: ועידת ואנזה (אנימציה)

# data[].attributes.body
מטרת ועידת ואנזה מלכתחילה הייתה לדון בהעברת יהודים למזרח, אך בעקבות פלישת ארה"ב, הועדה נדחתה, ובועדה לבסוף דנו בשביל שיתוף פעולה ותיאום בין כל המערכות ליישום השמדת היהודים. (ההחלטה על חיסול היהודים כנראה התקבלה מספר חודשים קודם לכן ובוועדה דנו ביישום של הרצח)

# data[].attributes.headline
תמר חיים- ועידת ואזנה

# data[].attributes.subject
תמר חיים- ועידת ואזנה

# data[].attributes.body
מטרת הועידה הייתה לתאם בין משרדי הממשלה והזרועות השונות של השלטון הנאצי את יישום "הפתרון הסופי לבעיית היהודים". בוועידה זו נקבעו העקרונות הלוגיסטיים והארגוניים להשמדת כל יהודי אירופה, כולל שיטות גירוש, ריכוז והשמדה. היא סימנה מעבר ברור מהתעללות וגירוש לרצח שיטתי ומתועש של העם היהודי.

# data[].attributes.body
מטרת הועידה הייתה להוריד לשטח את תכנית השמדת היהודים בצורה היעילה ביותר ע"י תיאומה והפצתה בשדרת הפיקוד הנאצית המתפרסת על פני אירופה הנכבשת במהירות.

# data[].attributes.headline
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.subject
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.body
מטרת כינוס ועידת ואנזה הייתה על מנת לדון בתכנית הגירת היהודים למזרח, אולם בשל הצטרפות האמריקאים למלחמה לאחר התקיפה בפרל הארבור, הועידה נדחתה, ובזמן הזה פתרון השמדת היהודים צבר תאוצה בקרב הנאצים, לכן המסקנות של הועידה מאוחר יותר ב1942 היו על השמדת היהודים ולא על הגירתם.

# data[].attributes.headline
מבצע ריינהרד מרס-יוני 1942

# data[].attributes.subject
מבצע ריינהרד מרס-יוני 1942

# data[].attributes.attachment_link.title
מבצע ריינהארד והתפשטות הרצח

# data[].attributes.headline
אושוויץ-בירק

# data[].attributes.body
אושוויץ-בירקנאו

# data[].attributes.attachment_link.title
מצמרר: מחנה אושוויץ-ביקרנאו כפי שלא נראה מעולם

# data[].attributes.attachment_link.description
לרגל יום השואה הבינלאומי שיחול מחר, תיעוד חדש משמי מחנה אושוויץ-בירקנאו מראה את גודלו של המחנה, ואת הסדר המופתי של הצריפים במחנה המוות

# data[].attributes.headline
סיכום: שלבים בביצוע הפתרון הסופי מצב המחקר

# data[].attributes.subject
סיכום: שלבים בביצוע הפתרון הסופי מצב המחקר

# data[].attributes.headline
27 בינואר – אושוויץ משוחררת על ידי הצבא האדום. 6500 אסירים בלבד שרדו.

# data[].attributes.subject
27 בינואר – אושוויץ משוחררת על ידי הצבא האדום. 6500 אסירים בלבד שרדו.

# data[].attributes.headline
צפו בעדויות העוסקות ברגעי השחרור. מה הפתיע אתכם בעדויות? אילו שאלות הייתם רוצים לשאול את העדים?

# data[].attributes.subject
צפו בעדויות העוסקות ברגעי השחרור. מה הפתיע אתכם בעדויות? אילו שאלות הייתם רוצים לשאול את העדים?

# data[].attributes.body
וואי זה פשוט מזעזע. באמת אני לא מצליחה לחשוב על שום שאלה שיש לי. שואה תמיד היה נושא שהתרחקתי ממנו וזה קשוח עבורי ברמה שאני לא מסוגלת לשאת.

לאחרונה יצא שיר שהצליח לחבר אותי מכיוון קצת אחר לנושא, הבית הראשון שלו הולך ככה-

"אני רוצה לזכור
בחושך הזה
שפעם עיניים חומות אחרות
היו בתוך הקצה
40 שנה במדבר
מגדל בבל הנשבר
בים סוף הנקרע
במחנה השמדה"

(שי המבר).

בעקבות השיר שהעליתי והסרטונים שצפיתי בהם פה, אולי הייתי שואלת, איך הם עשו את זה? איך הם צלחו את זה? איך מצליחים להחזיק בחיים בחושך הכל כך גדול הזה?

# data[].attributes.body
הרוב לא נפתח.. הייתי רוצה לשאול איך לא נפגע האמון בבני אדם לחלוטין אחרי שעוברים דבר כזה, וגם מה מניע את החיים אחרי שאתה נשאר לבד בלי משפחה ואחרי שנפגשים עם רוע כלכך גדול.

# data[].attributes.headline
תגובה לשחרור- הודיה זוארץ

# data[].attributes.subject
תגובה לשחרור- הודיה זוארץ

# data[].attributes.body
אמנם הסרטון לא נפתח אבל בשל הקריאה וההכרות שלי עם סרטונים מהתחום הייתי רוצה לשאול איך מצליחים לשרוד בתנאים כל כך קשים? מאיפה מביאים כל כך הרבה כוחות לרצות לחיות ולצמוח?

# data[].attributes.headline
עדי פז בולאק 

# data[].attributes.subject
עדי פז בולאק 

# data[].attributes.body
כל שנה ביום השואה אני תמיד בהלם ולא באמת מצליחה לעכל שזה באמת קרה לנו לעם שלנו שיש כזאת שנאה

היום אחנו עדים למה שהחטופים עוברים בשבי מהשביעי באוקטובר ומהיום הסיוטי הזה

ועדיין אני לא מצליחה לעכל באמת את מה שקורה

בהתחלה אמרתי עדיף שימותו שלא יסבלו עוד איך אפשר לקום אחרי דבר כזה ?

וזה ניראלי מה שהייתי שואלת איך קמים אחרי דבר כזה?

איך רוצים לחיות?

# data[].attributes.headline
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.subject
תשובה- רוני גולדפלם

# data[].attributes.body
לא הצלחתי לפתוח את העדויות, חושבת שהייתי שואלת איך לא קורסים אחרי הרגעים האלו?

אחרי שאדם נמצא כל כך הרבה זמן במצב הישרדות, לא יודע מה יקרה מחר או בעוד שעה, וברגע אחד משתחרר, יכולה להיות קריסה טוטאלית.

איך מעכלים את כל מה שעברו אם בכלל, איך צומחים, מתגברים וממשיכים הלאה?

# data[].attributes.body
חלק מהעדויות לא נפתחו.

כנכדה לניצולי שואה מתחזקת רצלי בעל שנה מחדש נקודת היותנו עם נצח, בעלי ייעוד אלוקי בעולם.

אצל חלק מניצולי השואה הייתה נקודה זו בהירה להפליא, ואצל חלקם-קיימת אך נסתרת והיא זו שעזרה להם לעבור את המלחמה.

בכל דור ודור קמים עלינו לכלותינו, ואין זה משנה עד כמה גדלה תהיה הקטסטרופה שעולה מראשם הקודח של אויבינו- עם ישראל חי וקיים לעד!

# data[].attributes.headline
תמר חיים- עדויות

# data[].attributes.subject
תמר חיים- עדויות

# data[].attributes.body
לצערי לא הצלחתי לפתוח את כל הקבצים.

ואו מפתיע לראות שלמרות הרגע המטורף של השחרור, רבים מהניצולים לא הצליחו לחוש שמחה – אלא בלבול, ופחד. הייתי רוצה לשאול אותם מה עבר להם בראש כשפגשתם לראשונה את החיילים המשחררים?