# data[].attributes.body
Lungerne sidder i brystkassen, omgivet af brystvæggen (ribben og muskler). De tilfører blodet ilt og skiller sig af med kuldioxid, som er affaldsstof i vores krop.
Luftvejene sørger for, at vi får luft ned i lungerne, som lungerne får ind ved hjælp af vejrtrækningsmusklerne.

# data[].attributes.body
Ilt
Kaldes også oxygen eller skrives som O. Vi skal have oxygen for at cellerne kan omdanne kulhydrater, protein og fedt til energi (ATP) i cellerne.
Kuldioxid
Kaldes også carbondioxid eller skrives CO2. CO2 afskilles fra vores krop som affaldsstoffer, og er det vi udånder.
Luftrør
Her passerer luften igennem, når vi indånder den.
Bronkier (store luftrør i de nedre luftveje)
Her havner den indåndede luft, der fører den videre til selve lungerne
Bronkioler (små luftrør i de nedre luftveje)
Før bronkierne bliver til alveoler.
Alveoler
De små, tyndvæggede hulrum, som bronkierne ender i.

# data[].attributes.body
1) Jeg kan opsøge viden om livsstilssygdomme
Herunder:
- Om hjertet og de faktorer, der medfører funktionsnedsættelser (både alder og livsstil)
- Lungernes funktion og fagord herom

2) Jeg har kendskab til de mest almindelige livsstilsygdomme: KOL, Diabetes, demens og hjerte-kar-sygdomme
Hvor jeg kigger på KOL og hjerte-kar-sygdomme, da jeg har beskætiget mig med diabetes og demens før

3) Jeg kan forklare Maslows behovspyramide, herunder at analysere en borger ud fra pyramiden, samt forklare hvordan jeg kan bruge den som SSA

# data[].attributes.body
Hjertet er en stor muskel, på størrelse med din knyttede hånd. Det har fire hjertekamre. De to hjertekamre i højre side leverer blod til lungekredsløbet, og de to hjertekamre i venstre side leverer blod til systemkredsløbet. Blodet iltes i lungekredsløbet, og i resten af kroppen forbruges ilten.
I højre side har hjerte tyndere vægge end i venstre, eftersom at lungekredsløbet er meget mindre end system-kredsløbet.
Som sagt er der to hjertekamre i hvert side af hjertet, og hvert "sæt" består af et forkammer og et hovedkammer.

# data[].attributes.body
Aldersbetinget:
Når vi bliver ældre, bliver hjertemusklen svækket, der medfører at hjertet ikke pumper så godt længere. Pulsårerne forkalker med alderen. Disse forandringer medfører at man bliver mere forpustet og mere træt ved fysisk aktivitet, samt risiko for væske i benene, skinnebenssår og forhøjet blodtryk.
Livsstilsrelateret:
Vi har, ved at holde os fysisk aktive og få pulsen op, mulighed for at vedligeholde hjertets funktioner i forhold til at styrke hjertemusklen og optagelsen af ilt. Sund kost - mange grøntsager og gode fedtstoffer - kan også bidrage til at vedligeholde hjertet. Hjertet kan også påvirkes negativt via vores livsstil, såsom ved rygning, alkohol, usund kost og inaktivitet.

# data[].attributes.body
KOL står for Kronisk Obstruktiv Lungesygdom. Obstruktiv betyder, at luftvejene er obstruerede, det vil sige forsnævrede. Rent praktisk vil det sige, at det kræver mere arbejde at få luften til at komme rundt i lungerne end normalt.
Det er en lungesygdom, der rammer mange danskere. Omkring 320.000 danskere lever med KOL, men kun halvdelen ved, at de har sygdommen.
De typiske tegn på KOL er:
hoste, åndenød, pibende/hvæsende vejrtrækning i mere end 2 måneder.

KOL er en kronisk sygdom. Hvis du får konstateret KOL, skal du leve med sygdommen resten af livet.

Heldigvis er det muligt at bremse sygdommens udvikling. Det kan du især gøre ved at stoppe med at ryge, at tage din medicin samt at træne.

# data[].attributes.body
Jeg har mistanke om, at min borger Karla er ved at udvikle KOL, fordi hun for nylig hoster meget og giver udtryk for,  at hun til tider får åndenød, og hun har gennem længere tid haft en pibende/hvæsende vejrtrækning. Dette kan meget vel være symptomer på KOL. For at få diagnosticeret KOL skal et eller flere af disse symptomer have været tilstede i to måneder.  Desuden er Karla ryger, og har været meget inaktiv det sidste årti, da hun ikke ønsker at forlade sin lejlighed. Inaktivitet og rygning er begge faktorer, der øger chancen for at udvikle KOL.

# data[].attributes.body
Hjerte-kar-sygdomme dækker over adskillige sygdomme. For eksempel:
Forhøjet blodtryk, blodprop i hjertet, hjertekrampe, hjertesvigt og hjerteklapsygdom.

Der findes også medfødte hjertesygdomme, men de allerfleste hjertesygdomme kommer med alderen, og rammer som regel først midaldrende eller ældre personer.

Selvom hjerte-kar-sygdomme kan ramme alle, er risikoen særlig forøget for:
- Mænd
- Oppe i årene
- Hvis andre i ens familie har hjertekarsygdomme.

Man kan forebygge hjerte-kar-sygdomme ved at:
- Holde sig nogenlunde normalvægtig
- Spise fornuftigt og varieret
- Sørge for at motionere
- Undgå rygning så vidt muligt

# data[].attributes.body
Abraham Maslow var amerikansk psykolog, og er "opfinderen" af behovspyramiden.
Behovspyramiden er en pyramideformet figur inddelt i fem trin, der hver repræsenterer et menneskeligt behov. Ideen bag den er, at de tre nederste trin er de mest grundlæggende behov hos mennesket, eller "mangelbehov" - det er når organismen mangler noget. De to øverste kalder han for "vækstbehov", og de adskiller sig fr mangelbehovende ved, at de ikke kan "mættes".
Maslow mener, at man må starte nederst i pyramiden og bevæge sig opad, for at kunne få det næste trin dækket.

# data[].attributes.body
Min borger Karla får helt åbenlyst de to nederste trin i pyramiden dækket: Hun kan med hjælp fra SSA klare sine daglige fysiske behov såsom at spise, drikke og komme på toilettet (trin 1: fysiske behov). Karla modtager folkepension, har tag over hovedet og føler sig godt til rette i sin egen lejlighed. Hun får besøg fra SSA'en og fra sin familie i ny og næ, der primært tjekker til hende pr telefonen (trin 2: Sikkerhed, tryghed).
Hvad så med Karlas sociale behov, på trin 3?
Karla har igennem en årrække valgt at isolere sig i sin lejlighed. Hun "magter" ikke at gå udenfor... er det et udtryk for et socialt behov, der ikke bliver opfyldt, og hvad er hendes motiv for aldrig at gå ud - hvad betyder "magter"? Altså, vil hun oprigtigt gerne ud, men er for gangbesværet/udmattet til det, eller er hun blot mere introvert anlagt, og får sine sociale behov dækket via de sporadiske forsøg i sin lejlighed?

# data[].attributes.body
Som SSA'er er det ikke vores job at agere psykologer eller psykoterapeuter over for borgerne - men med dét sagt, skal vi selvfølgelig være OBS på borgerens generelle trivsel, og her kan det jo være fint at have Maslows behovspyramide i baghovedet.

# data[].attributes.headline
Hvordan kommer funktionsnedsættelserne til udtryk hos min borger?

# data[].attributes.subject
Hvordan kommer funktionsnedsættelserne til udtryk hos min borger?

# data[].attributes.body
Karla bor på 2. sal, og dét har hun gjort det sidste halve århundrede, og været vant til at tage trappen. Men gennem de sidste par årtier har hun gradvist fået mere og mere besvær ved at kunne klare alle trappetrinnene. Det udmatter hende og hun mister pusten. Hun bliver også øm i benene, fordi de hæver op.